Държавен вестник, бр. 93, 2011 г., стр. 26

СТР.  26	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  93
ал. 2, чл. 143а, ал. 3, чл. 144, ал. 3, предложе­
ние второ, чл. 155, ал. 5, т. 1, чл. 156, ал. 3, 
т. 1, чл. 159, ал. 5, чл. 159г, предложение 
второ, чл. 162, ал. 3, предложение първо и 
ал. 4, чл. 195, ал. 1, т. 9, чл. 199, ал. 1, т. 5, 
чл. 208, ал. 5, предложение първо, чл. 213а, 
ал. 2, т. 5 и ал. 3, т. 3, чл. 214, ал. 2, т. 1 и 
2, чл. 216, ал. 5, предложение трето, чл. 235, 
ал. 4, предложение първо, чл. 242, ал. 1, буква 
„ж“, чл. 253, ал. 3, т. 1, предложение второ, 
чл. 256, ал. 2, предложение второ, чл. 278а, 
ал. 3, предложение трето, чл. 280, ал. 2, т. 5, 
чл. 282, ал. 4, чл. 330, ал. 2, т. 4, чл. 337, ал. 2 и 
3, чл. 339, ал. 2 и 3, чл. 346, ал. 6, предложение 
първо и второ, чл. 354а, ал. 2, т. 1, чл. 354б, 
ал. 2 – 4, чл. 354в, ал. 2 – 4 и чл. 356б НК. С 
измененията на НПК (ДВ, бр. 61 от 2011 г.) от 
подсъдността на специализирания наказателен 
съд са извадени първоначално включените 
престъпления по чл. 243 и 244 НК. Подсъд­
ни на специализирания наказателен съд са и 
делата за същите престъпления, извършени 
в чужбина (чл. 411а, ал. 3 НПК).
Критерият за определяне на компетент­
ността на специализирания наказателен съд 
е предметът на делото, а не качеството на 
извършителя на престъплението. Вторият 
критерий е вече използван при определяне 
подсъдността на военните съдилища и на 
Софийския градски съд, който разглежда като 
първа инстанция и делата за престъпления от 
общ характер, извършени от лица с имунитет 
или от членове на Министерския съвет съ­
гласно неоспорения чл. 35, ал. 3 НПК.
Твърдението в искането, че в чл. 411а, ал. 1 
и 2 НПК са безразборно нахвърляни при лип­
сата на критерий текстове от Наказателния 
кодекс, не се оправдава. Специализираният 
наказателен съд, с оглед изброените в предмет­
ната му компетентност престъпни състави от 
Наказателния кодекс, се създава да разглежда 
дела, свързани с организираната престъпност, 
както и дела за някои отделни квалифицира­
ни случаи на усложнена престъпна дейност 
и за общоопасни престъпления. Обхватът на 
компетентността му е широк и включва дела 
за разнообразни престъпления, поради което 
е неправилна аналогията на вносителите на 
искането със съдилищата, които разглеждат 
брачни или трудови дела. Но подобно на спе­
циализирания наказателен съд е положението 
на административните съдилища, които като 
специализирани съдилища правораздават по 
данъчни, пенсионни, изборни, земеделски и 
други дела, разглеждани преди създаването 
им от общите съдилища. 
Обединяващият критерий за голямата част 
от изброените състави на престъпления по 
чл. 411а, ал. 1 и 2 НПК е, че те са свързани 
с участието на структури на организираната 
престъпност, макар че не са обхванати всички 
случаи (например чл. 169г НК). Действително 
в предмета на специализирания наказателен 
съд са включени престъпления от различни 
раздели на Особената част на Наказателния 
кодекс: квалифицирани състави на престъпле­
ния против личността по глава втора; против 
правата на гражданите по глава трета; против 
собствеността по глава пета; против стопан­
ството по глава шеста; против финансовата, 
данъчната и осигурителната система по глава 
седма; против дейността на държавни органи, 
обществени организации и лица, изпълняващи 
публични функции по глава осма; против реда 
и общественото спокойствие по глава десета; 
престъпления, извършени по общоопасен на­
чин или с общоопасни средства, престъпления 
по транспорта и съобщенията и престъпления 
против народното здраве и против околната 
среда по глава единадесета.
Съображенията за включване на делата за 
престъпления в предмета на специализирания 
наказателен съд са, че в голямата си част 
те са свързани с организиране и ръководене 
на организирана престъпна група или са 
извършени по поръчение или в изпълнение 
решение на такава група. Организираната 
престъпност е особена форма на усложнена 
задружна престъпна дейност с безспорно по-
висока обществена опасност от обикновеното 
съучастие, защото става дума за организация на 
три или повече лица, която осъществява мно­
жество престъпления. Завишената обществена 
опасност на организираната престъпна група 
е наложила за някои видове престъпления 
да се установят квалифицирани състави. В 
изпълнение на международните ангажименти, 
произтичащи от Конвенцията на ООН срещу 
транснационалната организирана престъпност, 
ратифицирана със закон (ДВ, бр. 42 от 2001 г.), 
в сила за Република България от 29.09.2003 г. 
и от основния нормативен акт на Европейския 
съюз – Рамковото решение № 2008/841/ПВР 
на Съвета от 24.10.2008 г., в българския На­
казателен кодекс с измененията в ДВ, бр. 92 
от 2002 г. бяха криминализирани деянията, 
извършени от организирана престъпна гру­
па, а в чл. 93, т. 20 НК бе дадено и легално 
определение на понятието „организирана 
престъпна група“.
Действително използваната законодателна 
техника при създаване на оспорените разпо­
редби на чл. 411а, ал. 1 и 2 НПК и очертаване 
предметната компетентност на специализира­
ния наказателен съд не е прецизна. Доколкото 
обаче новосъздаденият съд е част от съдебната 
система, включително с оглед предвидената 
възможност върху дейността му да упраж­
нява контрол Върховният касационен съд, 
правораздава по установените процесуални