Държавен вестник, бр. 58, 2022 г., стр. 7

БРОЙ  58	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  7  
на съда би представлявало натоварване на 
принципа на правовата държава с неприсъщи 
основания за оспорване на конституционността 
на актовете на парламента.
Проф. Екатерина Михайлова смята, че 
оспорваното решение е взето в съответствие 
с Конституцията, Правилника за организа­
цията на дейността на Народното събрание 
и правилата, приети от Народното събрание, 
за избор на председател на КЕВР. Според нея 
осъществяването на правомощието по чл. 84, 
т. 8 от Конституцията е израз на политическа­
та воля и преценката по целесъобразност на 
парламента, затова при контрола за конститу­
ционност съдът следва да съблюдава дали са 
нарушени само и единствено конституционни 
разпоредби. 
Проф. Дарина Зиновиева счита, че оспор­
ваното решение не е противоконституционно, 
защото при приемането му Народното събрание 
е действало изцяло в рамките на конституци­
онно предоставената му компетентност, като е 
съобразило приложимите процесуални норми 
и материалноправни изисквания, предвидени 
в Конституцията, законите и Правилника за 
организацията и дейността на Народното съ­
брание (ПОДНС).
Доц. Наталия Киселова застъпва позицията, 
че при осъществяване на контрола за консти­
туционност върху атакуваното решение Кон­
ституционният съд трябва да съобрази както 
съответствието му с приложимите конституци­
онни норми и принципи, така и съответствието 
му с нормативния режим, установен в Закона 
за енергетиката. Съдът обаче не следва да 
навлиза в конституционноустановеното право­
мощие на Народното събрание да преценява 
по целесъобразност самия акт на избор или 
оценката на нуждата от законодателни изме­
нения в конкретна правнорегулирана област. 
Съдът, като обсъди доводите в искането, 
представените и приети по делото писмени 
доказателства, постъпилите по делото пис­
мени становища и правни мнения, както и 
относимата правна уредба, за да се произнесе 
по същество, взе предвид следното:
I. Относно твърдяното противоречие с 
принципа на правовата държава
Аргументите за противоконституционност 
на атакуваното решение на Народното събра­
ние са свързани с нарушение на принципа на 
правовата държава в неговия формален ком­
понент – изискването за правна сигурност и 
предвидимост, от една страна, поради твърдяно 
обратно действие на нормите от ЗЕ, уреждащи 
изискванията за професионален „стаж в енер­
гетиката“ (§ 1, т. 59 ДР на ЗЕ) на председателя 
на КЕВР, а от друга – поради противоречие с 
принципа на законност, приложим към всички 
актове на Народното събрание.
Основният закон в чл. 4, ал.1 постановява, че 
Република България е правова държава, която 
се управлява според Конституцията и законите 
на страната. Трайно установена в практика­
та на Конституционния съд е позицията, че 
принципът за правовата държава детерминира 
и пряко засяга упражняването на публичната 
власт от всички държавни органи, включител­
но и от законодателя при осъществяването на 
неговата дейност, в т.ч. и с оглед решенията, 
които взема (Решение № 10 от 2009 г. по к. д. 
№ 12 от 2009 г.). В този смисъл е безспорно, че 
преценката за съответствие на акт на Народното 
събрание с принципа на правовата държава не 
може да бъде ограничена единствено и само 
до съобразяването му с Конституцията, като 
се пренебрегне съответствието му с общата 
законова рамка. Решенията на парламента 
трябва да бъдат съобразени и с приетите от 
него закони, защото правова държава означава 
упражняване на държавна власт на основата 
на Конституцията и в рамките на закони, 
които материално и формално й съответ­
стват (Решение № 9 от 2016 г. по к. д. № 8 от 
2016 г.). Съдът винаги е поддържал, че зако­
носъобразното осъществяване на държавното 
управление е важен конституционен принцип, 
съобразяването с който го прави предвидимо 
за всички останали правни субекти, а това е 
важна предпоставка за реализиране на прав­
ната сигурност като основен компонент на 
принципа на правовата държава (Решение № 3 
от 2017 г. по к. д. № 11 от 2016 г.).
Във връзка с това оценката на настоящо­
то производство изисква идентифициране на 
евентуално противоречие с принципа на пра­
вовата държава. Това предпоставя анализ на 
процесуалноправната и материалноправната 
нормативна уредба, приложима към избора 
на председател на КЕВР.
Изборът на председател на КЕВР се из­
вършва чрез парламентарна процедура, която 
е предназначена да даде правна рамка на ре­
ализирането на правомощието на Народното 
събрание по чл. 84, т. 8 от Конституцията – 
избор или освобождаване на ръководителите 
на Българската народна банка и на други 
институции, определени със закон. Тя започва 
на 21.01.2022 г., когато парламентът приема 
Решение на Народното събрание за приемане 
на Процедурни правила за условията и реда 
за предлагане на председател и един член на 
Комисията за енергийно и водно регулира­
не, представяне, публично оповестяване на 
документите и изслушване в Комисията по 
енергетика, с петдневен срок, в който народни 
представители и парламентарни групи могат 
да предлагат кандидатури за председател и 
един член на КЕВР. Този срок според приетите 
правила завършва на 26.01.2022 г. В рамките 
му е внесена една кандидатура за председател 
на КЕВР от парламентарната група на „Про­
дължаваме промяната“ – кандидатурата на 
Станислав Тодоров. След изтичането на срока