Държавен вестник, бр. 22, 2025 г., стр. 13

БРОЙ  22	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  13   
нея са гласували повече от един път, е общо 
55. Поради тайната на вота не може да се 
установи тези гласове за кои кандидатски 
листи са подадени, за да бъдат изключени 
при определянето на изборния резултат.
По изложените съображения Съдът намира 
твърденията на вносителите за нарушения на 
изискванията за съставяне на избирателните 
списъци и в частност за дописване в тях в 
изборния ден на избиратели в нарушение на 
закона за неоснователни.
2. По доводите за нарушения при създа­
ването на избирателни секции
а) нарушения при създаване на избира­
телни секции по общия ред
Гласуването и преброяването на пода­
дените гласове съгласно чл. 8, ал. 1 ИК се 
извършва в избирателните секции. Това от­
режда на избирателната секция функцията 
на основна структура на изборния процес, 
в която се упражнява активното избирател­
но право на всеки гражданин и се отчита 
неговият вот. За да осигури равен достъп и 
възможност за спокойно упражняване на това 
право, законодателят е установил правила за 
образуване на избирателни секции.
Отговорността за създаването на избира­
телните секции на територията на страната 
е на кмета на общината – чл. 8, ал. 2 ИК, 
а законодателят е определил допустимия 
брой избиратели, които могат да се включат 
в една секция – до 1000 избиратели с едно 
изключение за териториално обособени на­
селени места, при които изискването е за не 
по-малко от 20 избиратели (чл. 9, ал. 1 и 3 
ИК). Употребеното понятие „териториално 
обособени населени места“ няма утвърдено 
правно значение по смисъла на чл. 37, ал. 1 
от Указ № 883 от 24.04.1974 г. за прилагане на 
Закона за нормативните актове (Указ № 883), 
тъй като не е употребено в друг действащ 
нормативен акт. Изборният кодекс не съдър­
жа дефиниция на понятието „териториално 
обособени населени места“ в съответствие с 
изискванията на чл. 37, ал. 2 от Указ № 883, 
а пояснение във връзка с понятието няма и 
в мотивите за приемане на кодекса.
Заповедта на кмета на общината за обра­
зуване на избирателни секции съгласно чл. 8, 
ал. 4 ИК може да се оспори пред областния 
управител, а неговото решение може да се 
оспори пред съответния административен 
съд. 
Отговорността за създаване на избира­
телни секции извън територията на страната 
е на ръководителите на дипломатическите 
и консулските представителства на стра­
ната – чл. 13, ал. 1 ИК, като секции се 
образуват: където има дипломатическо или 
консулско представителство, а там, където 
няма – при наличие на не по-малко от 40 
избиратели, подали заявление по чл. 16, 
ал. 1 ИК; в местата, в които на проведени 
до 5 години преди изборния ден избори е 
имало образувана поне една избирателна 
секция, в която са гласували не по-малко 
от 100 избиратели; както и по преценка 
на ръководителите на дипломатическите и 
консулските представителства въз основа на 
общия брой подадени заявления или на общия 
брой на гласувалите на предходни избори, 
включително и когато броят на подадените 
заявления за определено място е по-малък 
от 40 – чл. 14 ИК.
Заповедта на ръководителя на дипломати­
ческото или консулското представителство 
за образуване на избирателна секция може 
да се оспори пред Централната избира­
телна комисия, чието решение може да се 
оспори пред Върховния административен 
съд – чл. 13, ал. 6 ИК.
Вносителят на искането по к.д. № 34/2024 г. 
сочи, че законово установените норми за 
образуване на избирателни секции не са 
спазени, като дава пример с 09 Кърджа­
лийски изборен район. Факт е, че в 09 Кър­
джалийски изборен район са образувани 
541 избирателни секции, което прави този 
изборен район пети по брой на образувани 
секции. От информацията, публично достъп­
на на интернет страницата на Централната 
избирателна комисия, е видно, че най-много 
избирателни секции са открити в 02 Бургаски 
изборен район – 742, следват 03 Варненски 
изборен район с 655 избирателни секции, 
23 София изборен район с 634 избирателни 
секции и 01 Благоевградски изборен район 
с 559 избирателни секции. 
За да обоснове тезата си за нарушения 
при образуване на избирателните секции в 
09 Кърджалийски изборен район, вносите­
лят на искането се основава на изчисления, 
направени на базата на данни от Национал­
ния статистически институт за населението 
на Кърджалийска област към 31.12.2023 г. 
Идентични доводи, макар и не за конкретен 
изборен район, излага и вносителят на иска­
нето по к.д. № 36/2024 г. Той сочи, че „броят 
на избирателите в избирателните списъци 
при предаването им на СИК е 6 619 877, а по 
„данни на НСИ населението на страната в 
края на 2023 г. е 6 445 481 души“, което при 
отчитане на лицата без избирателни права 
„позволява в избирателните списъци да фи­
гурират т. нар. „мъртви души“ и същите да 
бъдат използвани за изборни манипулации 
и изкривяване на изборния резултат“. Кон­
кретни данни за такива нарушения не излага.
Съгласно чл. 23, ал. 1 ИК избирател­
ните списъци се съставят въз основа на