Държавен вестник, бр. 97, 2012 г., стр. 130

СТР.  130	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  97
Разпределението на разплатените средства по 
ОПОС е представено на следващата таблица. То 
е извършено на база експертна оценка – първите 
договори за Приоритетна ос 1 бяха подписани в 
края на 2008 г., т.е. дотогава няма реално усвояване 
на средства, за 2009 г. са разпределени 20 % от 
общо разплатените средства, а за 2010 г. – 80 %, 
въз основа на експертен анализ за напредъка на 
проектите. Разпределението на средствата по видо­
ве водни услуги и райони за басейново управление 
на водите е извършено по експертен начин след 
анализ на съдържанието на отделните проекти и 
принадлежността на общините бенефициенти към 
даден район. 
Точно разпределение на средствата за водния 
сектор, усвоени от Програмата за развитие на 
селските райони, не може да се направи, тъй като 
и двете мерки от тази програма дават възможност 
за финансиране на малки проекти от водния сек­
тор, но в рамките на приоритети, насочени към 
общо подобряване на жизнената среда в малки 
населени места.
Таблица 7.38. Разпределение по години на раз­
платените средства по ОПОС (хил. лв.)
2009
2010
Общо разплатени средства 
по ОПОС
41 577
166 306
Водоснабдяване
6 236
24 946
ДРБУВ
2 240
8 959
ЧРБУВ
1 827
7 307
ИБРБУВ
587
2 350
ЗБРБУВ
1 582
6 330
Канализация
12 473
49 892
ДРБУВ
4 480
17 918
ЧРБУВ
3 654
14 614
ИБРБУВ
1 175
4 700
ЗБРБУВ
3 165
12 659
Пречистване на отпадъчни 
води
22 867
91 468
ДРБУВ
8 213
32 850
ЧРБУВ
6 698
26 793
ИБРБУВ
2 154
8 616
ЗБРБУВ
5 802
23 209
Направеният анализ позволява да се изведат 
следните по-важни констатации и проблеми: 
Степента на усвояване на наличните финансови 
средства е много ниска – около 6 %. 
Средствата от ОПОС не са били насочвани 
към основните приоритети на сектора, а именно 
към населени места с над 10 000 жители, за кои­
то България е поела ангажимент за решаване на 
проблемите с отпадъчните води до края на 2010 г.
В края на 2009 г. МОСВ прие нов подход и ме­
тодология за подбор на проектите от сектор „Води“, 
кандидатстващи за финансиране от ОПОС, който 
предвижда директно предоставяне на безвъзмездна 
финансова помощ и приоритетно финансиране на 
агломерации над 10 000 е.ж. Този подход е в пълно 
съответствие с най-добрите практики в областта 
и с политиката на ЕС в сектора. 
Разработени бяха технически и финансови 
параметри, на които трябва да отговарят подава­
ните проекти в сектор „Води“, което гарантира 
по-ефективното използване на средствата, пред­
назначени за сектора.
Очаква се въведеното изискване за привличане 
на В и К дружествата като партньори в проектите 
да подобри значително процеса на координация 
и изпълнение.
Същевременно, независимо от новите инициа­
тиви, все още не е направено оптимално разпре­
деление на задълженията на Управляващия орган 
и Междинното звено. 
Изключително бавен и бюрократичен е проце­
сът за оценка на постъпилите проектни предло­
жения. Публикуваните/оповестените правила за 
оценка са неясни и противоречат на публикуваните 
Насоки за кандидатстване. Това води до много 
ниската степен на контрактуване на проекти.
Много бавен и неясен процес на предварите­
лен контрол от страна на УО/МЗ на ОПОС на 
качеството на тръжната документация за избор 
на изпълнители на дейности, подготвена от бене­
фициентите на проектите. Това води до забавяне 
на началото на тръжните процедури.
Недостатъчен капацитет на общините за под­
готовка на проекти, провеждане на тръжни про­
цедури за избор на изпълнители и управление на 
договорите за услуги и дейности по проектите.
Все още масово се използва стара и непълна 
информация за състоянието на В и К отрасъла в 
населените места при подготовката на молбите за 
финансиране и идейните и техническите проекти 
за обектите от В и К инфраструктурата. 
Прекаленият бюрократизъм в процеса на пред­
варителна проверка на тръжната документация 
за избор на изпълнители от страна на УО/МЗ и 
ниският капацитет на местно ниво за подготовка 
на тръжни документи, съчетаващи изискванията 
на ФИДИК и правилата на ЗОП, водят до из­
ключително забавяне на процеса на изпълнение 
на инвестиционните проекти.
Общините имат затруднения за осигуряване 
на необходимото финансиране за стартиране на 
реалното физическо изпълнение на проектите.
Анализът на предприсъединителни фондове 
ФАР, ИСПА и САПАРД и на Структурни и 
Кохезионен фондове като източници на финан­
сиране на проекти в сектор „Води“ позволява да 
се направят следните по-важни изводи: 
Неуточнената собственост, респективно многото 
и различни по вид собственици бенефициенти на 
проектите за водоснабдителните и канализацион­
ните системи, затруднява реализацията на някои 
приоритетни дейности по финансиране и изграж­
дане на обекти в областта на водите. 
Ниският административен капацитет за упра­
влението на ОПОС е отчетен в няколко официални 
доклада за оценка на изпълнението на програмата, 
издадени в периода 2007 – 2010 г. Предприетите 
от институциите мерки са недостатъчни и не­
ефективни.