Държавен вестник, бр. 64, 2007 г., стр. 16

С Т Р .  16
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  64
7. избира и освобождава директора на Наци-
оналната следствена служба;
8. определя възнагражденията на съдиите,
прокурорите и следователите;
9. проверява степента на натовареност на
органите на съдебната власт;
10. извършва атестиране на съдиите, проку-
рорите, следователите и на административни-
те ръководители;
11. води и съхранява кадровите дела на съди-
ите, прокурорите и следователите;
12. утвърждава правила за професионална
етика, приети от съсловните организации на
съдиите, прокурорите и следователите;
13. изисква и обобщава на всеки 6 месеца
информация от съдилищата, прокуратурите и
от Националната следствена служба за тяхната
дейност;
14. изготвя и внася в Народното събрание до
31 май обобщен годишен доклад за своята дей-
ност и дейността на Инспектората към Висшия
съдебен съвет, както и годишните доклади на
Върховния касационен съд, на Върховния ад-
министративен съд и на главния прокурор;
15. създава и поддържа електронен публи-
чен регистър на всички свои решения и моти-
вите към тях;
16. одобрява автоматизираните информаци-
онни системи, необходими за дейностите в съ-
дебната власт, и осигурява системната интег-
рация и оперативната им съвместимост;
17. организира, ръководи и контролира учас-
тието на съдии, прокурори и следователи в
международното правно сътрудничество, вклю-
чително участието им в националната съдебна
мрежа.
 (2) При осъществяване на дейностите по
ал. 1 Висшият съдебен съвет изисква станови-
ще на административните ръководители на
съответните органи на съдебната власт, а кога-
то те се отнасят за прокурорите и военните сле-
дователи—на главния прокурор.
(3) Дейността на Висшия съдебен съвет се
подпомага от администрация. Числеността на
администрацията не може да надвишава два
пъти и половина броя на членовете на Висшия
съдебен съвет.
(4) Висшият съдебен съвет приема правил-
ник за организацията на дейността си и за него-
вата администрация, който се обнародва в “Дър-
жавен вестник”.
Чл. 31. Висшият съдебен съвет дава стано-
вища на Министерския съвет и на Народното
събрание по законопроекти, които се отнасят
до съдебната власт.
Чл. 32. (1) Министърът на правосъдието
организира и ръководи провеждането на засе-
данията на Висшия съдебен съвет.
(2) Когато министърът на правосъдието
отсъства, заседанията се председателстват пос-
ледователно от член по право на Висшия съде-
бен съвет.
(3) В случаите по ал. 2 министърът на пра-
восъдието уведомява предварително замества-
щия го, за да организира провеждането на за-
седанието. В тези случаи на заседанието може
да присъства определен от министъра замест-
ник-министър.
(4) В случай че от заседание на Висшия съ-
дебен съвет отсъстват всички членове по пра-
во, заседанието се председателства от член на
Висшия съдебен съвет по старшинство.
Чл. 33. (1) Заседанията на Висшия съдебен
съвет се свикват от председателстващия най-
малко един път в седмицата.
(2) Членовете на Висшия съдебен съвет се
уведомяват за датата на провеждане и за днев-
ния ред три дни предварително, като им се
предоставят и писмените материали за засе-
данието.
(3) Допълнения в предварително обяве-
ния дневен ред могат да се правят в деня на
заседанието по решение на Висшия съдебен
съвет.
(4) Заседанията на Висшия съдебен съвет
са публични, освен в случаите, когато се об-
съждат документи, класифицирани по Закона
за защита на класифицираната информация,
или предложения за налагане на дисципли-
нарно наказание.
(5) Решенията, приети на закрито заседание,
се обявяват публично.
Чл. 34. (1) Заседание на Висшия съдебен
съвет се провежда, ако присъстват повече от
половината от членовете му.
(2) Решенията се приемат с мнозинство по-
вече от половината от присъстващите членове
на Висшия съдебен съвет с явно гласуване, ос-
вен когато Конституцията изисква друго.
(3) За мотиви на решение на Висшия съде-
бен съвет, прието с тайно гласуване, с което не
се приема направено предложение, се смятат
изказаните от членовете на Висшия съдебен
съвет отрицателни становища, ако има такива.
За мотиви на решение на Висшия съдебен съ-
вет, с което се приема направено предложение,
се смятат съображенията на вносителя на пред-
ложението.
Чл. 35. Член на Висшия съдебен съвет няма
право да участва в гласуването на решение,
което се отнася лично до него или до негов
съпруг или роднина по права линия, по съреб-
рена линия до четвърта степен и по сватовство
до трета степен.
Чл. 36. (1) Заинтересованите лица могат да
оспорват решенията на Висшия съдебен съвет в
14-дневен срок от съобщаването им. Жалбата
не спира изпълнението на решението, освен ако
съдът постанови друго.
(2) Жалбата се разглежда от тричленен със-
тав на Върховния административен съд в едно-
месечен срок от постъпването є в съда заедно с
административната преписка.