Държавен вестник, бр. 36, 2019 г., стр. 13

БРОЙ  36	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  13  
първа инстанция от самия ВАС. Съгласно 
трайната практика на Европейския съд за 
правата на човека (ЕСПЧ) (Martine v. France) 
не би било в несъответствие с КЗПЧОС и дру-
гите посочени по-горе международни актове 
касационно производство, при което касаци-
онната инстанция няма право да установява 
нови фактически положения, да се проведе 
в закрито заседание. Изискването на чл. 121, 
ал. 3 от Конституцията и на чл. 6, § 1 от Кон-
венцията за публично разглеждане на делото 
ще бъдат спазени с оглед обстоятелството, 
че както всяка страна може да поиска, така 
и съдията-докладчик да реши да се проведе 
открито съдебно заседание (Miller v. Sweden; 
Pretto and others v. Italy). При направено ис-
кане от страна за това съдът няма право да 
откаже уважаването му.
От съществено значение за преценката на 
съответствието на оспорените норми с Консти-
туцията и посочените по-горе международни 
актове в настоящия случай е процедурата по 
провеждане на касационното производство при 
закрито заседание да се разглежда в нейната 
цялост. Разпоредбата на чл. 217, ал. 4 АПК 
предвижда, че когато делото се разглежда в 
закрито заседание, решението на съда трябва 
да се постанови в срок не по-дълъг от шест 
месеца от образуването му, като прокурорът 
дава заключение в двумесечен срок от обра-
зуването му или в срок, определен от съда. В 
случаите на открито съдебно заседание делото 
следва да се насрочи в срок не по-късно от 
четири месеца от постъпването му, а реше-
нието следва да се произнесе в едномесечен 
срок от заседанието, в което е приключило 
разглеждането на делото. При оптимално 
развитие на процеса при открито заседание 
делото пред ВАС би следвало да приключи в 
рамките на пет месеца, докато при провеждане 
на закрито съдебно заседание – за шест. Сле-
дователно, обсъжданата промяна не е ефек-
тивно средство за постигане на посочената от 
законодателя цел – бързина на касационното 
административно правораздаване. 
Липсват каквито и да е мотиви в законо-
проекта, които да обосновават различието в 
производството пред ВАС като касационна 
инстанция, когато разглежда делата в тричле-
нен и в петчленен състав. В последния случай 
съгласно чл. 217, ал. 2, изр. 1 АПК този състав 
провежда открити заседания. Независимо в 
какъв състав ВАС провежда заседанията си, 
когато той упражнява касационни правомо-
щия, те са идентични без значение дали кон-
тролира акт на административен съд, или на 
тричленен състав на самия ВАС. Различието 
в процедурата на провеждане на касационни-
те производства пред ВАС поставя сериозен 
въпрос за равнопоставеността на страните в 
тези производства. 
Основен елемент на изискването за спра-
ведлива съдебна процедура е състезателното 
начало и принципът за равнопоставеност на 
страните. Тези основни положения означават 
на всяка страна в производството да бъде 
дадена достатъчна възможност да представи 
позицията си, включително и своите доказа-
телства, при условия, които не я поставят в 
по-неизгодно положение от останалите стра-
ни. Предвиденото с атакуваното изменение 
в чл. 217, ал. 4 АПК право и задължение на 
прокурора при разглеждане на делото в за-
крито заседание да даде заключение в двуме-
сечен срок от образуването на делото или в 
друг, определен от съда срок, без да е налице 
процедура то да се изпрати на страните, за 
да могат те да се запознаят с него, и без да е 
предвидено право да отговорят на изложените 
в него доводи и съображения, противоречи 
на принципите на състезателност и равенство 
на страните в процеса. Член 16, ал. 1 АПК 
възлага на прокурора в административния 
процес функцията да следи за спазване на 
законността, като упражнява предоставените 
му от закона права съобразно правилата, уста-
новени за страните по делото (ал. 2), като дава 
заключение (ал. 3). Процесуалното значение 
на заключението е да се изрази позицията на 
прокуратурата относно спазването на закона 
с цел да повлияе на решението на съда. В 
заключението за първи път би могло да бъдат 
посочени правни аргументи, на които страните 
поради отсъствието на процедура по връчване 
на книжата да не са имали процесуална въз-
можност да отговорят. Тези аргументи могат 
да залегнат в решението на касационния съд, 
но страните ще узнаят за тях едва когато се 
запознаят със съдебния акт. В същото време 
при провеждане на открито заседание про-
курорът участва в съдебно заседание, в което 
дава заключение и по него могат да вземат 
отношение всички явяващи се страни.
Предвид изложеното Конституционният 
съд намира, че чл. 217, ал. 2, 3 в частта „Ко-
гато в този кодекс или в специален закон е 
предвидено делото да се разглежда в открито 
заседание или когато съдът реши то да се 
разглежда по този ред“ и ал. 4 АПК са про-
тивоконституционни, тъй като противоречат 
на чл. 4, ал. 1 и чл. 6, ал. 2 от Конституцията. 
Те са в несъответствие и с чл. 10 от Всеоб-
щата декларация за правата на човека, на 
чл. 14, § 1 от МПГПП, както и на чл. 6, § 1 
КЗПЧОС. По същите съображения следва да 
бъде обявен за противоконституционен и § 149, 
ал. 2, изр. 1 ПЗРЗИДАПК в частта „закрито 
заседание“, която е единствената оспорена 
част от цялостния обсъждан тук законов 
текст. Независимо, че цялата алинея 2 уреж-
да процедурата за закритите заседания пред 
ВАС за преходен период от четири години,