Държавен вестник, бр. 48, 2017 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  48
Бюрото за защита към главния прокурор; 
дейност на прокуратурата по изпълнение на 
Комуникационната стратегия на съдебната 
власт (2014 – 2020 г.); приоритети в дейността 
на прокуратурата и разследващите органи.
Чрез обсъждане на годишните доклади се 
създават предпоставки за ефективно взаимо-
действие на органите на съдебната и законо-
дателната власт въз основа на съдържащия 
се анализ на дейността по разследването на 
престъпленията, на степента на латентност на 
определени престъпни посегателства, съдебна-
та практика по наказателни дела, установени 
общи и специфични криминогенни фактори, 
кадрова обезпеченост и други обстоятелства, 
имащи отношение към противодействието на 
престъпността, с оглед усъвършенстване на 
законодателството при спазване на принципа 
на разделение на властите. Въведеното от 
конституционния законодател обсъждане от 
Народното събрание на годишните доклади 
е легитимна форма за постигане на публич-
ност, на повече прозрачност и информираност 
относно дейността на органите на съдебната 
власт, проявление на специфичната проверка 
на съдебната власт от демократичната общност 
чрез политическите є представители. Според 
чл. 117, ал. 2 от Конституцията съдебната 
власт е независима, което обаче не изключва 
отчетността є.
Съгласно изречение второ на чл. 84, т. 16 от 
Конституцията Народното събрание може да 
изслушва и приема и други доклади на главния 
прокурор за дейността на прокуратурата по 
прилагането на закона, противодействието 
на престъпността и реализирането на нака-
зателната политика. 
От буквалния прочит на тълкувания текст 
следва, че единствено по отношение на главния 
прокурор е установена възможност за Народ-
ното събрание да изслушва и приема и други 
негови доклади освен годишния доклад. Това 
допълнение на чл. 84, т. 16 от Конституция-
та е мотивирано в хода на обсъжданията в 
пленарна зала с няколко допълнителни цели: 
„разширяване обхвата на отчетност на глав-
ния прокурор като ръководител на единната 
прокуратура, създаване на предпоставки за 
вземане на информирани решения, включващи 
организационни мерки, и за законодателна 
дейност, която почива на реалната оценка 
на криминологичните фактори и на същест-
вуващите потенциални и конкретни заплахи 
за правовия ред“.
Така обоснованата от законодателя край-
на цел не може да бъде абсолютизирана и 
сведена единствено като специфична само 
за прокуратурата дейност, доколкото съдили-
щата чрез налаганите конкретни наказания 
за извършени престъпни посегателства, а и 
други държавни органи също противодействат 
по специфичен за тях начин на престъпност­
та и реализират държавната наказателна 
политика. Извеждането є на преден план за 
прокуратурата може да се възприеме като 
оправдано с оглед нейната конституционна 
роля в противодействието на престъпността 
и реализирането на държавната наказателна 
политика, изразяваща се в упражняване на 
възложената є компетентност по иницииране/
неиницииране на наказателното производство 
в досъдебната фаза (образуване, отказ да се 
образува), съответно в съдебната фаза – вна-
сяне/невнасяне на обвинителен акт.
Определящи за изясняване точния смисъл и 
разкриване на съдържанието на израза „други 
доклади“ в тълкувания текст са:
 – смисловите акценти в разпоредбата, 
поставени от конституционния законодател 
в конкретната формулировка на обсъжда-
ния конституционен текст – други доклади, 
относими към „дейността на прокуратурата 
по прилагането на закона, противодействието 
на престъпността и реализирането на нака-
зателната политика“; 
 – съпоставянето и преценката на „другите 
доклади“ в рамките и на изброените вече 
преследвани допълнителни цели с измене-
нието: повишаване отчетността на главния 
прокурор; създаване на предпоставки за взе-
мане на информирани решения, включващи 
организационни мерки, и за законодателна 
дейност, която почива на реалната оценка 
на криминологичните фактори и на същест-
вуващите потенциални и конкретни заплахи 
за правовия ред, и накрая 
 – отчитане и съобразяване на конституци-
онно установените предели на баланс между 
законодателната и съдебната власт.
 Анализът на тълкувания текст дава ос-
нование за отделянето на две специфични 
дейности, при които изготвянето на доклади 
по конкретно наказателно производство е недо-
пустимо по дефиниция. Това са специфичните 
дейности на прокуратурата по противодействие 
на престъпността и по реализирането на на-
казателната политика. Този извод се налага 
поради следното:
И в двете направления в дейността на 
прокуратурата могат да бъдат открити общи 
белези, включващи поредица от повтарящи 
се специфични действия от Прокуратурата на 
Република България и постигнати резултати 
от тях, основани на статистически съвкуп-
ности – отделни видове престъпност или 
престъпността като цяло. 
Престъпността е сложен социален феномен, 
своеобразна система, включваща извършените 
наказани и ненаказани (латентни) престъпле-
ния за определен период от време. В проти-
водействието на престъпността като важна 
национална задача, чиято цел е ограничаване 
на факторите, които я обуславят, и намаляване 
броя на престъпленията, основен инструмент