Държавен вестник, бр. 51, 2006 г., стр. 121

Б Р О Й  51
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  121
Анализаторът се калибрира, като се използва
пропан във въздуха и пречистен синтетичен въз-
дух. (виж т. 4.5.2  от приложение № 4—Калибрира-
не и еталониране на газове).
Построява се крива на калибриране, както е
посочено в т.  4.1—4.5.
3.3. Проверка за кислородни смущения и пре-
поръчвани гранични стойности
Коефициентът на реакция (Rf) за определени
видове въглеводород се определя от отношението
на показанията на пламъчно-йонизационния де-
тектор (FID) C1 към концентрацията в газовия
цилиндър, изразена в ppm C1.
Концентрацията на газа за изпитване да е на
такова ниво, че да дава реакция в приблизително
80 % от пълната скала на работния обхват. Да е
известна концентрацията с точност ± 2 % по отно-
шение на тегловния еталон, изразена в обем. Газо-
вият цилиндър да е предврително приведен до ус-
ловията на изпитване за 24 h при температура
между 293 и 303 К (20 ° и 30 °C).
Коефициентите на реакция се определят при
въвеждането в експлоатация на анализатора и след
това при основни ремонти. Еталонният газ, който
се използва, е пропан с балансиран пречистен въз-
дух, който се прилага за коефициент на реакция 1,0.
Изпитвателният газ, използван за кислородни
смущения, и препоръчаният обхват на коефициен-
та на реакция са посочени по-долу:
За пропан и азот 0,95 І Rf І 1,05.
4. Калибриране на анализатора на въглеводороди
Всеки от обичайно използваните работни обх-
вати се калибрира по следната процедура:
4.1. Построява се крива на калибриране пос-
редством най-малко 5 точки на калибриране, раз-
положени възможно най-равномерно в работния
обхват; номиналната концентрация на газа за ка-
либриране при най-висока концентрация да обхва-
ща най-малко 80 % от пълната скала.
4.2. Изчислява се кривата на калибриране по
метода на най-малките квадрати. Ако получената
степен на многочлена е по-голяма от 3, тогава броят
на точките на калибриране да е най-малко степен-
та на многочлена плюс 2.
4.3. Кривата на калибриране да не се различава
с повече от 2 % от номиналната стойност на всеки
газ за калибриране.
4.4. Като се използват коефициентите от мно-
гочлена по т. 3.2, се съставя таблица на отчетените
стойности спрямо действителната концентрация
на стъпки, не по-големи от 1% от пълната скала.
Това се извършва за всеки обхват на калибрира-
ния анализатор. Таблицата съдържа данните:
—дата на калибрирането;
—показания за нулиране и тариране на потен-
циометъра (където е приложимо);
—номинална скала;
—еталонни данни за всеки от използваните га-
зове за калибриране;
—действителната и отчетената стойност на все-
ки използван газ за калибриране заедно с процен-
тните разлики;
—използвано гориво и тип на пламъчно-йони-
зационния детектор;
—налягане на въздуха на пламъчно-йонизаци-
онния детектор FID.
4.5. Може да се използва алтернативна техно-
логия (например компютър, електронно управля-
ван превключвател на обхвати), ако се докаже пред
ИА “АА”, че тази  технология показва еквивален-
тна точност.
Част 3
График и изпитване на денонощните темпера-
турни разлики на околната среда
График на денонощните
Алтернативен гра-
температурни разлики на
фик на денонощните
околната среда за калибри- температурни разли-
ране на камерата и изпит-
ки на околната среда
ване за изпаряване от дено- за калибриране на
нощните температурни раз- камерата в съответ-
лики на околната среда
ствие с част 2, т. 1.2 и
2.3.9
време (h)
темпе-
време
темпе-
калибри-
изпит-
ратура
(h)
ратура
ране
ване
(°Сi)
(°Сi)
13
0/24
20,0
0
35,6
14
1
20,2
1
35,3
15
2
20,5
2
34,5
16
3
21,2
3
33,2
17
4
23,1
4
31,4
18
5
25,1
5
29,7
19
6
27,2
6
28,2
20
7
29,8
7
27,2
21
8
31,8
8
26,1
22
9
33,3
9
25,1
23
10
34,4
10
24,3
24/0
11
35,0
11
23,7
1
12
34,7
12
23,3
2
13
33,8
13
22,9
3
14
32,0
14
22,6
4
15
30,0
15
22,2
5
16
28,4
16
22,5
6
17
26,9
17
24,2
7
18
25,2
18
26,8
8
19
24,0
19
29,6
9
20
23,0
20
31,9
10
21
22,0
21
33,9
11
22
20,8
22
35,1
12
23
20,2
23
35,4
24
35,6
Приложение № 9
към чл. 16, т. 5
Изпитване тип V
(Изпитване за дълготрайност на устройствата
срещу замърсяване)
1. Общи положения
Приложението описва изпитването за дълготрай-
ност от 80 000 km на устройствата срещу замърсява-
не на ПС, оборудвани с двигатели с принудително
запалване или със запалване чрез сгъстяване.
2. Превозно средство за изпитване
2.1. Превозното средство да е в добро техничес-
ко състояние. Двигателят и устройствата срещу
замърсяване да бъдат нови.
Допуска се ПС да бъде същото, като представе-
ното за изпитване от тип I. Изпитването от тип I
да бъде проведено, след като ПС е преминало най-
малко 3000 km от цикъла за дълготрайност по т. 5.1.
3. Гориво
Изпитването за дълготрайност се провежда с
подходящо гориво, налично в търговската мрежа.
4. Поддръжка и регулировки на превозно средс-
тво
Поддръжката, регулировките, както и използ-
ването на устройствата за управление на изпитва-
ното ПС са в съответствие с препоръките на про-
изводителя.
5. Работа на превозното средство на изпитва-
телен участък, път или на динамометричен стенд