Държавен вестник, бр. 12, 2018 г., стр. 15

БРОЙ  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  15  
предложенията за тези промени липсва яснота 
за отражението на задължението за възстано-
вяване на таксите върху публичните финанси.
С тези промени уредбата стимулира соб-
ствениците на земеделски земи да променят 
предназначението им и в много продължите-
лен период от време да не реализират своите 
нужди, изчаквайки удобен момент, в който 
ще има инвестиционен интерес. В резултат 
на това общественият интерес е засегнат, тъй 
като земите с променено предназначение ще 
пустеят. Те не могат вече да се използват за 
земеделски цели, а строителството още не е 
започнало. Подменя се целта на закона – опаз-
ването на земеделските земи, и се поставя под 
съмнение съответствието на приетата уредба 
с чл. 21 от Конституцията.
Водя се от убеждението, че промени в 
законодателството, които засягат основни на-
чала на Конституцията, трябва да преминават 
през всички етапи на законодателния процес. 
Само така може да се гарантира прозрачност 
и да се даде възможност на всички заинте-
ресовани лица да изразят своето мнение. 
В никакъв случай не оспорвам правото на 
народните представители да правят предло-
жения след приемането на законопроект на 
първо гласуване, но предложенията не трябва 
да противоречат на принципите и обхвата на 
приетия на първо гласуване законопроект.  
В този смисъл е и чл. 84, ал. 2 от Правилника 
за организацията и дейността на Народно-
то събрание, както и мотивите на Решение 
№ 5 от 2015 г. на Конституционния съд (ДВ, 
бр. 78 от 2015 г.).
Включването на промени в ЗОЗЗ, които 
водят до необосновано разширяване на въз-
можностите за промяна на предназначението 
на земеделските земи в преходни и заключи-
телни разпоредби на друг закон, създава впе-
чатление, че се цели избягване на широкото 
публично обсъждане и подробното мотиви-
ране на предлаганите промени. Считам, че 
народните представители дължат на всички, 
които те представляват, ясно, мотивирано и 
открито обсъждане на правилата за промяна 
на предназначението на земеделските земи.
Уважаеми народни представители,
Въз основа на изложените мотиви упраж-
нявам правото си по чл. 101, ал. 1 от Кон-
ституцията на Република България да върна 
за ново обсъждане § 28, т. 5, т. 7, буква „а“ 
и т. 11, § 30 и 31 от преходните и заключи-
телните разпоредби на Закона за изменение 
и допълнение на Закона за посевния и поса-
дъчния материал, приет на 24 януари 2018 г.
Президент на Републиката: 
Румен Радев
1069
КОНСТИТУЦИОНЕН СЪД
РЕШЕНИЕ № 3 
от 30 януари 2018 г.
по конституционно дело № 9 от 2017 г.
Конституционният съд в състав: председа-
тел: Борис Велчев, членове: Стефка Стоева, 
Румен Ненков, Кети Маркова, Георги Ангелов, 
Анастас Анастасов, Гроздан Илиев, Мариана 
Карагьозова-Финкова, Константин Пенчев, 
Филип Димитров, Таня Райковска, при участи-
ето на секретар-протоколиста Милена Петрова 
разгледа в закрито заседание на 30 януари 
2018 г. конституционно дело № 9 от 2017 г., 
докладвано от съдията Филип Димитров. 
Производството е по чл. 149, ал. 1, т. 1 от 
Конституцията на Република България. 
Делото е образувано на 8.11.2017 г. по искане 
на главния прокурор на Република България 
за даване на задължително тълкуване на раз-
поредбата на чл. 129, ал. 6 от Конституцията 
на Република България по въпроса за обхвата 
на израза: „с право на повторно назначаване“ 
и „дали точното му съдържание включва 
възможност за назначаване до два мандата 
(включително) за целия професионален стаж 
на магистрата и независимо дали в един и същ, 
или в различни органи на съдебната власт?“.
Според вносителя са налице противоречиви 
тълкувания на текста при приложението му от 
Съдийската колегия на Висшия съдебен съвет 
(ВСС) (т. 1 от Протокол № 42 от 17.10.2017 г.) 
и на Върховния административен съд (ВАС) 
(решения № 9889 от 25.07.2017 г. по адм. д. 
№ 7294/2015 г. на VI o. и № 8013 от 12.06.2014 г. 
по адм. д. № 2691/2014 г. на VI o.).
Според главния прокурор разпоредбата на 
чл. 129, ал. 6 от Конституцията ограничава 
заемането на длъжността административен 
ръководител на съд и прокуратура до не повече 
от два мандата само „в един и същ орган на 
съдебната власт“.
С определение от 12.12.2017 г. Конститу-
ционният съд е допуснал до разглеждане по 
същество искането за тълкуване и е кон-
ституирал като заинтересовани институции 
Народното събрание, министъра на право-
съдието, Висшия съдебен съвет, Върховния 
касационен съд, Върховния административен 
съд и Висшия адвокатски съвет. 
Отправени са и покани до Съюза на съдиите 
в България, Българската съдийска асоциация, 
Асоциацията на българските администра-
тивни съдии, Асоциацията на прокурорите в 
България и Съюза на юристите в България 
да представят становища по искането в ме-
сечен срок. 
Постъпили са становища от Висшия съде-
бен съвет, от министъра на правосъдието, от 
Съюза на юристите в България, от Управител-