Държавен вестник, бр. 98, 2005 г., стр. 3

Б Р О Й  98
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  3
(11) Измерените стойности на дължината се
закръгляват към по-малката стойност с точ-
ност до дециметър.
(12) Обемът на дървен материал, изразен в
пространствени кубически метри, се изчисля-
ва, като получените в резултат на измерването
стойности за височината на купчината се нама-
ляват с надмерка, която е не по-малко от 3 на
сто от измерената стойност на височината.
(13) За измерване на диаметъра и дължина-
та на необработения дървен материал за цели-
те на класификацията по размери се прилагат
изискванията на ал. 7—11.
Чл. 98в. (1) Дървеният материал, чийто обем
е изразен в плътни кубически метри, се класи-
фицира по размери според диаметъра в средата
на материалите, измерени със или без кора,
независимо от дължината на материалите, като
се определя съответствието на материала с
някой от следните класове:
Клас
Диаметър
L 0
до 10 cm
Lla
от 10 до 14 cm
Llb
от 15 до 19 cm
L2a
от 20 до 24 cm
L2b
от 25 до 29 cm
L3a
от 30 до 34 cm
L3b
от 35 до 39 cm
L4
от 40 до 49 cm
L5
от 50 до 59 cm
L6
60 cm и повече
(2) Допълнителни класове над клас “L6”
могат да бъдат образувани при спазване на
принципа, определен в ал. 1. Делението на кла-
совете по ал. 1 на “а” и “b” подкласове може да
се прилага за всички “L” класове.
(3) Дървеният материал на дълги секции
може да бъде класифициран и по минимална
дължина и минимален диаметър на тънкия край
без кора, съответстващ на тази дължина, като
се определя съответствието на материала с
някой от следните класове:
Клас Минимална дължина Минимален диаметър
на тънкия край
Н1
8 m
10 cm
Н2
10 m
12 cm
Н3
14 m
14 cm
Н4
16 m
17 cm
Н5
18 m
22 cm
Н6
18 m
30 cm
(4) В случаите по ал. 3 диаметърът на тън-
кия край се измерва еднократно.
(5) Някои групи материали, включващи
различни видове дървен материал на дълги
секции (подпори, стълбове и др.), могат да се
класифицират и според диаметъра с кора, из-
мерен на 1 cm от дебелия край, като се опре-
деля принадлежността им към някой от след-
ните класове:
Клас
Диаметър
P1
до 6 cm
Р2
от 7 до 13 cm
Р3
14 cm и повече
(6) Дървеният материал, чийто обем е изра-
зен в пространствени кубически метри, се кла-
сифицира според диаметъра на тънкия край с
кора, като се определя принадлежността му към
някой от следните класове:
Клас
Диаметър
S1
от 3 до 6 cm (дребноразмерна обла
дървесина)
S2
от 7 до 13 cm (обла дървесина)
S3
от 14 cm и повече, както и цепени
трупи (едроразмерна обла дърве-
сина и цепеници)
(7) Когато дървеният материал, чийто обем
е изразен в пространствени кубически метри,
е без кора, измерените стойности на диаметъ-
ра се увеличават с 1 cm и определянето на съ-
ответствието на материала с някой от класо-
вете в ал. 6 се извършва въз основа на увеличе-
ните стойности.
(8) При класифициране на необработен дър-
вен материал по размери по искане на лицето,
което възлага извършването на класификация-
та, може едновременно с определяне на съот-
ветствието на материала с класовете по ал. 1 да
бъде определено и съответствието на материа-
ла с класовете по ал. 3 и/или 5.
Чл. 98г. (1) Класификацията по качество се
извършва въз основа на следните критерии:
1. кривина;
2. наклон на влакната;
3. сбежистост;
4. открити чепове, здрави (леки) чепове, заг-
нили (черни) чепове;
5. сраснали чепове, подутини;
6. ексцентрична сърцевина;
7. реактивна дървесина: опънова дървесина
при широколистни дървета, натискова дърве-
сина или натръпване при иглолистните видове;
8. несиметричност на контура;
9. отлупни пукнатини, сърцевинни пукна-
тини, пукнатини при отсичане, пукнатини от
замръзване;
10. дървен материал, получен от трупи, су-
шени на сечището, както и повреди, причине-
ни от подобно сушене, плитки пукнатини от
съсъхване;
11. оцветяване;
12. други биологични повреди.
(2) Кривината се измерва чрез разделяне на
най-голямото отклонение от праволинейност-
та, изразено в сантиметри с точност до цяло
число, на разстоянието, разделящо двата края
на изкривеното стъбло, изразено в метри с точ-
ност до първия десетичен знак. Кривината се
изразява в сантиметри на метър.