Държавен вестник, бр. 65, 2006 г., стр. 121

Б Р О Й  65
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  121
Г л а в а  п е т а
ИМУЩЕСТВЕНА ОТГОВОРНОСТ
Чл. 37. През периода на извършване на фи-
нансова инспекция при наличието на предпос-
тавките по чл. 21, ал. 1 от закона финансовият
инспектор образува начетно производство, като
съставя акт за начет.
Чл. 38. Към имуществена отговорност мо-
гат да бъдат привличани лицата, които:
1. получават, събират, съхраняват, разход-
ват или отчитат имуществото на проверявания
обект, независимо от това, дали заемат отчет-
ническа длъжност;
2. упражняват предварителен или текущ
контрол върху дейността на лицата по т. 1 (глав-
ни счетоводители, счетоводители, членове на
инвентаризационни комисии и други);
3. упражняват контрол върху бюджетната,
финансово-стопанската и отчетната дейност на
проверяваната организация или лице;
4. управляват или се разпореждат с имущес-
твото на проверяваната организация или лице,
в които работят по трудово или по служебно
правоотношение или по граждански договор;
5. в резултат на действието на причинителя
на вредата са получили нещо без правно осно-
вание или чрез дарение.
Чл. 39. (1) Причинителят на вредата носи
имуществена отговорност само за реално при-
чинените вреди, но не и за пропуснатите ползи.
(2) При определяне размера на вредата па-
зарната цена се установява по данни на Нацио-
налния статистически институт, а ако няма
такива—чрез вещи лица.
Чл. 40. (1) Когато вредата е причинена от
няколко лица, те отговарят солидарно, освен в
случаите на бригадна имуществена отговорност
по чл. 209 от Кодекса на труда.
(2) Солидарна е отговорността на предава-
щия и на приемащия материални активи, кога-
то се установят липси, а отчетническите им
дейности не могат да се разграничат. Предава-
щият се освобождава от отговорност, ако е бил
възпрепятстван да предаде с акт поради болест
или задържане от компетентните органи и при-
емащият не е приел наличните парични средс-
тва и други активи с акт, съставен от комисия.
В този случай отговорност носи само приема-
щото лице.
(3) Когато полученото е възнаграждение или
обезщетение по трудово или по служебно пра-
воотношение, получателите не дължат връща-
нето му, ако са били добросъвестни. Добросъ-
вестността се предполага до доказване на про-
тивното.
Чл. 41. В случаите по чл. 28—30 от закона
длъжностните лица не носят имуществена от-
говорност.
Чл. 42. (1) При наличие на условията по чл. 30
от закона компенсацията може да обхване лип-
си и излишъци, установени в различни периоди
и при различни отчетници.
(2) Компенсация между липси и излишъци
може да се извърши само ако след анализ се
установи, че са допуснати грешки в заприходя-
ването, разходването или осчетоводяването на
стоково-материалните ценности, довели до раз-
личията между счетоводната и фактическата
наличност в складове, магазини и други, които
различия не могат да се отстранят със счето-
водни записвания.
(3) Обикновеното наличие на липси и изли-
шъци не е основание да се извърши прихваща-
не между тях, ако не се установи причинно-
следствена зависимост. Счита се, че има при-
чинно-следствена зависимост между липси и
излишъци, когато липсата не може да се при-
чини по друг начин, а е неизбежна последица
от излишъка.
(4) Установяването на причинно-следстве-
ната зависимост между липсите и излишъците
с оглед допустимост на компенсирането им е
задължение на финансовия инспектор, който
извършва тази компенсация. Когато материал-
ноотговорното лице иска прихващане на липси
с излишъци, то е длъжно да представи убеди-
телни доказателства за наличието на такава
причинно-следствена зависимост.
(5) Компенсирането се извършва по коли-
чество и конкретно за всеки вид материални
активи. Ако след компенсацията на липси и
излишъци по количества се явят стойностни
разлики от цената, с тях се постъпва по общия
ред—некомпенсираните липси остават за смет-
ка на материалноотговорното лице, а неком-
пенсираните излишъци остават в полза на про-
веряваната организация или лице.
(6) Когато при финансова инспекция се ус-
тановят условия за компенсации между липси и
излишъци и признаване на фири, най-напред се
извършва компенсация с цел да се установи
действителният размер на липсите, а след това
се признават фирите.
(7) При стойностно отчитане на материални
активи при наличие на първичните документи
по прихода и разхода им финансовият инспек-
тор може да извърши количествен анализ на
движението на тези активи. За установените при
анализа количествени липси и излишъци се до-
пускат компенсации и признаване на фири, ако
са налице условията по ал. 1—6 и по чл. 30 от
закона. С резултата от количествения анализ се
коригира резултатът от стойностното отчитане.
Чл. 43. (1) В акта за начет се отразяват фак-
тите за виновно причинените вреди и предпос-
тавките, обуславящи възникването на имущес-
твена отговорност.
(2) Актът за начет съдържа:
1. данни за проверяваната организация или
лице—наименование, седалище, БУЛСТАТ,
лицата, които го представляват;
2. данни относно извършената финансова
инспекция—дата и място на съставянето на акта,
имената и длъжността на финансовия инспек-
тор, съставител на акта, проверявания период;