Държавен вестник, бр. 21, 2012 г., стр. 16

СТР.  16	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  21
проводна и канализационна мрежа, нерядко – с 
нелегално прокарана електрическа мрежа или 
дори без ток. Селските райони в страната по 
принцип са със слабо изградена канализаци-
онна система или без такава и това определя 
по-лошите жилищни условия на мнозинството 
от турците, българите мюсюлмани и близо 
половината от ромите. Все още две пети от 
ромите живеят в жилища без водопровод, 
ползвайки вода от външни/улични чешми или 
кладенци, три пети от ромските жилища не 
са свързани към централната канализационна 
система, а в четири пети от ромските жилища 
няма тоалетна. 
Заетост
Ромите са в неизгодно положение на пазара 
на труда в резултат на настъпилите структурни 
промени в Република България. Така промене-
ната макроикономическа ситуация в страната 
доведе до изключването им от пазара на труда 
и до постоянно възпроизвеждане на много 
високи нива на безработица в общността им, 
както и на заетост в по-нископлатени дейности. 
Те са по-неконкурентни от останалите, когато 
сравняваме квалификацията и образованието 
им, социалния имидж за трудовия им статус, 
социалния им капитал. 
По данни на НСИ от преброяването през 
2011 г. икономическата активност на големи-
те етнически групи в страната продължава 
да се различава значително. Икономически 
активни са 53,5 % от всички етнически бъл-
гари над 15 години, 45,4 % от българските 
турци и едва 38,8 % от ромите, въпреки че 
в тази най-млада етническа група делът на 
учащите след 15-годишна възраст и делът на 
пенсионерите е най-нисък.
При българите заети са 87,7 % от иконо-
мически активните лица. При българските 
граждани от турски произход заетите са по-
малко: 74,3 % от икономически активните 
лица. При ромите заети са едва 50,2 % от 
икономически активните лица, т.е. 19,35 % 
от всички роми над 15 години.
Големи са социалните неравенства и в 
групата на икономически неактивните. В 
относително най-малката група на иконо-
мически неактивните – тази на етническите 
българи, пенсионерите съставляват 68,1 %, 
учащите – 14,7 %, домакините – 9,8 %. Като 
„други“ са били определени 7,3 % от иконо-
мически неактивните.
При българските граждани от турски 
произход икономически неактивни са над 
половината от лицата над 15 години. От тях 
пенсионерите съставляват 46,4 %. Учащи са 
12,6 %. Домакини са 23,1 %. Други – 17,9 %.
При ромите икономически неактивни 
са цели три пети от лицата над 15 годи-
ни – 61,2 %. Групата на пенсионерите (един-
ствените, които генерират собствени доходи) 
тук е най-малката – едва 23,5 % (14,4 % от 
всички роми над 15 години). Причината 
е главно във възрастовите особености на 
общността, но така също и факта, че много 
възрастни ромски граждани, които са били 
продължително време безработни или са ра-
ботили в сивия сектор, нямат осигуровки и 
необходимите години трудов стаж за пенсия. 
Учащите са изключително малко – 7,3 % от 
икономически неактивните, или 4,4 % от 
всички роми над 15 години. Този нисък дял 
на продължаващите образованието си след 
15-годишна възраст ще предопределя по-
ниския образователен и квалификационен 
статус на общността в дългосрочен план, а 
оттук – и по-големия дял на безработните 
и изпадналите от пазара на труда роми и 
през следващите десетилетия. Домакините 
в ромската общност съставляват огромен 
дял – 36,5 % от икономически неактивните; 
22,4 % от всички роми над 15 години. 
Продължителното отпадане от пазара на 
труда е най-силният индикатор за социал-
но-икономическо изключване в България 
след 1989 г. 
Образование
Образо-
вание/
години
Българи 
2001 % 2011
Турци 
2001 % 2011
Роми 
2001 % 2011
Висше 
19,2
25,6 2,4
4,9 0,2
0,5
Сред-
но
47,6
52,3 21,9
29,7 6,5
9,0
Основ-
но
24,9
18,0 46,9
44,5 41,8
40,8
Начал-
но
6,9
3,4 18,6
13,4 28,3
27,9
Неза-
вършено
начално
и 
неграмот-
ни/
непосе-
щавали
1,4
0,9 10,2
7,5 23,2
21,8 
Източник: НСИ.
Наблюдава се забавено подобряване на 
образователния статус на ромската общност 
в последните 20 години. Друга особеност на 
групата е, че функционалната неграмотност се 
среща три пъти по-често при ромските жени, 
отколкото при мъжете в групата. Жените са 
тези, които се грижат за децата, тяхната не-
грамотност или ниско образование се оказват 
от изключителна важност за образователните 
аспирации и училищните успехи на децата. 
При трите групи – българи, турци и роми, 
се наблюдава повишаване на образователно-
то равнище, но най-слаба е тази промяна в 
ромската общност.
Част от тях тръгват на училище, без да 
говорят добре официалния български език и 
без да са усвоили основните знания и умения,