Държавен вестник, бр. 43, 2013 г., стр. 92

СТР.  92	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  43
1.2.3.2. Събраните данни се нанасят в спе-
циално изготвени за целта формуляри или в 
обобщен табличен вид за съответния взрив. Те 
трябва да включват:
а) лични и анамнестични данни (възраст, пол, 
причина за хоспитализацията и водеща диагно-
за, дата на хоспитализацията, данни за минали 
хирургични намеси, предварително приемани 
антибиотици); 
б) клинични данни (начало на симптоми и 
признаци, честота и времетраене на клиничните 
прояви, свързани с ВБИ, лечение, използване на 
медицински уреди и пособия); 
в) други данни, които могат да са от полза.
Събраните данни позволяват да се изчисли 
поразеността сред пациентите и персонала, 
изложени на съответна експозиция (изкуствена 
белодробна вентилация, катетеризация, опера-
ции и др.).
1.2.3.3. Данните от описателното проучване 
се анализират с цел да се:
а) формулира хипотеза за типа на инфекцията 
(екзогенна, ендогенна),
б) идентифицира източникът и пътят на пре-
даване на инфекцията, 
в) предложат мерки за контрол.
1.2.4. Стъпка 4: Преценка на ситуацията и 
определяне на мерките
Екипът по контрол на взрива предприема 
оглед на място за преценка на ситуацията, из-
вършва наблюдение и оценява спазването на 
протоколите за различните медицински дейности 
(инжекционни техники, катетеризация и т.н.). 
Вземат се допълнително материали за микроби-
ологично изследване, по преценка, и се определя 
планът за действие. Събира се информация с 
цел установяване на възможни източници на 
инфекция и преценка на риска от по-нататъш-
ното предаване на пациенти и персонал, както 
и установяване на отклонения от определените 
хигиенни изисквания.
1.2.5. Стъпка 5: Определяне на мерки за пре-
дотвратяване на по-нататъшното разпространение 
на инфекцията 
След анализа на събраната информация се 
определят спешни мерки за ограничаване на 
по-нататъшно разпространение на инфекцията, 
като се вземат предвид видът, характеристиките 
и познатите пътища за предаване на причини-
телите. На този етап информацията за взрива е 
все още непълна, но пациентите и персоналът 
трябва да бъдат защитени възможно най-бързо.
Такива мерки са:
1.2.5.1. информиране на персонала относно 
поведението при появилата се епидемична си-
туация, като се обърне изрично внимание на 
дезинфекцията на ръцете;
1.2.5.2. целева дезинфекция на обекти от 
болничната среда;
1.2.5.3. евентуална изолация на засегнати 
пациенти;
1.2.5.4. евентуално временно затваряне на 
отделения или стационари след предварително 
съгласуване с РЗИ.
За прилагането на отделните мерки задължи-
телно се регламентират отговорностите в рамките 
на екипа по контрол на взрива. Съответните 
отговорници трябва да разпоредят необходимите 
спешни мерки и да следят за тяхното прилагане.
1.2.6. Стъпка 6: Установяване на източника 
на инфекция и факторите на предаване 
В допълнение към стъпка 4 лекарят/специа-
листът по контрол на инфекциите проверява за 
потенциални източници и фактори за предава-
не на инфекция, техническите системи, други 
конструктивно-функционални и организационни 
предпоставки и документира резултатите.
На този етап може да се наложи извършва-
нето на нови микробиологични изследвания на: 
а) непряко засегнати пациенти,
б) медицинския персонал,
в) вода, въздух, хранителни продукти, лекар-
ствени продукти,
г) медицинска апаратура и пособия, 
д) обкръжаващата среда.
За установяване идентичността на причини-
телите и проучване на потенциалните пътища 
и източници на инфекция доказаните болнич-
ни причинители задължително се съхраняват 
и изпращат за потвърждение и типизиране в 
референтната лаборатория на НЦЗПБ.Това изис-
кване важи както за произхождащи от пациенти 
изолати, така и за изолирани от външната среда 
микроорганизми.
В случаите, когато не се установи фактор на 
предаване на инфекцията, се извършват аналитич-
ни епидемиологични проучвания – проучвания 
случаи-контроли, кохортни проучвания. 
1.2.7. Стъпка 7: Оценка на събраните данни 
и определяне на целенасочени противоепиде-
мични мерки
Според получените от стъпка 6 резултати за 
възможни източници и пътища на предаване на 
инфекцията предприетите мерки за превенция и 
контрол могат да се променят или конкретизи-
рат. Наблюдава се по-нататъшното развитие на 
инфекциите в рамките на взрива (увеличение, 
задържане, намаление или пълно преустановя-
ване на инфекциите). При явно намаление или 
пълно преустановяване се определят критериите, 
на базата на които взривът се счита за приклю-
чил. На този етап се определя писмено дали и 
на какъв интервал от време следват контролни 
изследвания.
1.2.8. Стъпка 8: Преустановяване контрола 
на взрива и определяне на гарантиращи сигур-
ността мерки
Ако са изпълнени определените критерии 
за ликвидиране на взрива, след съгласуване с 
РЗИ той се обявява за приключил. Писмено се 
определя периодът от време, през който е необ-
ходимо прилагането на целенасочени мерки за 
надзор, при какви условия могат да бъдат въз­
обновени рисковите работни процеси, при какви 
предпоставки затворените отделения могат да 
възстановят дейността си. 
1.2.9. Стъпка 9: Заключителен анализ и оценка, 
констатирани пропуски и определяне на бъдещи 
стратегии за превенция