Държавен вестник, бр. 6, 2010 г., стр. 36

СТР.  36	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  6
в) контрол на критичните операционни 
параметри по време на ферментацията/култи­
вирането на клетки; 
г) мониторинг на процеса за растеж, жиз­
неспособност и продуктивност на клетките; 
д) добива и процедурите по пречистване, 
които отстраняват клетки, клетъчни остатъци 
и компоненти на средата по време на предпаз­
ването на междинния продукт или активната 
субстанция от замърсяване (особено от мик­
робно замърсяване) и от загуба на качество; 
е) мониторинг на определени етапи от про­
изводството на наличните микроорганизми и 
където е необходимо, нивото на ендотоксини; 
ж) мерки за вирусна безопасност, както е 
описано в ICH ръководството Q5A Viral Safety 
Evaluation of Biotechnology Products Derived from 
Cell Lines of Human or Animal Origin. 
21.1.8. Отстраняването на части на средите, 
клетъчни протеини, примеси, свързани с про­
цеса или с продукта, както и на замърсители 
трябва да бъде доказано. 
21.2. Поддържане на клетъчна банка и съх­
ранение на данните.
21.2.1. Достъпът до клетъчните банки тряб­
ва да бъде ограничен само за упълномощен 
персонал. 
21.2.2. Клетъчните банки трябва да бъдат 
съхранявани при условия, необходими за поддър­
жането на жизнеспособност и предотвратяване 
на замърсяване. 
21.2.3. Използването на флаконите с проби 
от клетъчната банка трябва да бъде докумен­
тирано, а протоколите съхранявани. 
21.2.4. Клетъчните банки трябва да бъдат 
периодично проверявани за пригодността им 
за употреба. 
21.3. Клетъчна култура/ферментация. 
21.3.1. Когато е необходимо асептично 
прибавяне на клетъчни субстрати, среди, бу­
фери и газове, по възможност трябва да бъдат 
използвани затворени или изолирани системи. 
Ако инокулацията от първоначалния съд или 
последващият пренос и добавяне на матери­
али (среди, буфери) се извършват в отворен 
съд, трябва да се извършва контрол и да са 
на разположение подходящи процедури с цел 
свеждане до минимум на риска от замърсяване. 
21.3.2. Ако качеството на активната суб­
станция може да бъде повлияно от микробно 
замърсяване, манипулациите с използване на 
отворени съдове трябва да бъдат извършвани 
в специални помещения, безопасни за работа 
с биологични материали, или в среда, контро­
лирана по подходящ начин. 
21.3.3. Персоналът трябва да бъде подходящо 
облечен и да взема съответни предпазни мерки 
при работа с културите. 
21.3.4. Критичните работни параметри (на­
пример температура, рН, степен на разклащане, 
прибавяне на газове, налягане) трябва да бъдат 
контролирани, за да се осигури съответствие 
с утвърдения процес. Контролира се клетъчен 
растеж, жизнеспособност (за повечето проце­
си с клетъчни култури) и, където е уместно, 
продуктивността. Критичните параметри може 
да се изменят при различните процеси, а за 
класическата ферментация може да не се налага 
да се контролират някои параметри (например 
жизнеспособност на клетките).
21.3.5. Оборудването за получаване на кле­
тъчни култури трябва да бъде почиствано и 
дезинфекцирано след употреба. Оборудването 
за ферментация трябва да бъде почиствано и 
дезинфекцирано или стерилизирано. 
21.3.6. Където е подходящо, с цел да се 
защити качеството на активната субстанция 
хранителната среда трябва да бъде стерилизи­
рана преди употреба. 
21.3.7. На място трябва да бъдат на раз­
положение подходящи процедури, за да бъде 
регистрирано наличието на примеси и да 
определят мерките, които трябва да бъдат 
взети. Трябва да бъдат включени процедури за 
определяне на въздействието на замърсяването 
върху продукта, както и процедури за деконта­
минация на оборудването и привеждането му в 
състояние, подходящо за употреба при следва­
щи партиди. Чужди организми, установени по 
време на ферментационния процес, трябва да 
бъдат идентифицирани и да се оцени ефектът 
от тяхното присъствие върху качеството на 
продукта. Резултатите от такива оценки трябва 
да се вземат под внимание при определяне на 
предназначението на произведения материал. 
21.3.8. Случаите на замърсяване трябва да 
бъдат документирани. 
21.3.9. С цел да се сведе до минимум рискът 
от кръстосано замърсяване при използването на 
едно и също оборудване (за много продукти) 
може да се провеждат допълнителни тестове 
след почистването между различните произве­
дени продукти. 
21.4. Събиране на добива, изолиране и 
пречистване. 
21.4.1. Етапите на събиране независимо 
дали за отстраняване на клетки или клетъчни 
компоненти, или след клетъчно разрушаване 
трябва да бъдат извършвани с оборудване и в 
помещения, устроени по начин, свеждащ до 
минимум риска от замърсяване. 
21.4.2. Процедурите по събиране и пречист­
ване, които са свързани с отстраняване или 
инактивиране на произвеждащ организъм, 
отпадни клетъчни продукти и хранителна сре­
да (като същевременно свеждат до минимум 
разграждането, замърсяването и загубата на 
качество), трябва да са подходящи, за да оси­
гуряват получаване на междинен продукт или 
активна субстанция с постоянно качество. 
21.4.3. Всяко оборудване трябва да бъде 
внимателно почиствано и при необходимост 
дезинфекцирано след употреба. Многократна 
последователна употреба на оборудването за 
производство, без да бъде почиствано между 
отделните партиди, може да се допусне само в 
случай, че качеството на междинния продукт 
или активната субстанция не е застрашено.