Държавен вестник, бр. 33, 2019 г., стр. 16

СТР.  16	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  33
2015 г. От тези населени места има около 2500 
кметства (деконцентрирани общински едини-
ци, създадени с решение на общинския съвет, 
управлявани от избрани кметове и включващи 
най-малко 350 жители).
Министерството на регионалното развитие 
и благоустройството (МРРБ) като компетентен 
орган на национално равнище вече е започ-
нало подготовката за реформа на политиката 
за регионално развитие в България с цел ук-
репване на връзките между териториалното, 
пространственото и регионалното планиране 
и с политиката за сближаване на ЕС. 
В тази връзка беше създадена междуведом-
ствена работна група към МРРБ, включваща 
представители на Министерския съвет, Пре-
зидентството на Република България, водещи 
министерства, отговарящи за управлението на 
Европейските структурни и инвестиционните 
фондове, Националния статистически институт 
(НСИ), Националното сдружение на общините 
в Република България, Националния център за 
териториално развитие (НЦТР), Българската 
академия на науките, със задачата да предло-
жи варианти за ново териториално покритие 
на регионите от ниво NUTS 2 въз основа на 
проучване, проведено през 2013 г. за анализ на 
вариантите за ново зониране на страната и на 
актуализирани прогнози на НСИ за населението 
за всеки вариант. В своята работа гореспоме-
натата работна група е отчела, че към момента 
Северозападният регион, както и Северният 
централен район не отговарят на изискването за 
минимален брой население от 800 000 души за 
класификацията по NUTS 2 съгласно Регламент 
(ЕО) № 1059/2003. В процеса на формулиране 
на предложенията работната група обсъди и 
възможността за отделяне на град София в 
отделен регион по NUTS 2. Освен това НЦТР 
е изготвил анализ „Препоръки и предложения 
за повишаване ефективността на политиката за 
регионално развитие“. Реформата на регионал-
ната политика в България ще се основава на 
този анализ и на предложените варианти за ново 
териториално покритие на регионите по NUTS 
2 и ще се осъществи на два етапа:
Етап 1 – Реформа на регионалното развитие
Като първа фаза България ще създаде нова 
рамка за многостепенно управление за про-
грамния период 2021 – 2027 г. България започва 
процеса по определяне на обхвата на пакета 
стратегически документи и формата на адми-
нистративните структури на регионално ниво, 
които ще изпълняват националните приорите-
ти и целите на политиката на ЕС за периода 
2021 – 2027 г. Тези административни структури 
ще имат основна роля при подготовката на 
териториалните стратегически документи и 
тяхното изпълнение, както и при подбора на 
операциите, които ще бъдат съфинансирани от 
фондовете на ЕС. В тази връзка МРРБ подготвя 
законодателни промени за тази нова рамка за 
многостепенно управление.
Етап 2 – Реформа за децентрализация
Програмният период на ЕС 2021 – 2027 г. ще 
служи за изграждане на капацитет на новите 
регионални структури и за подготовка за след-
ващия етап на реформата за децентрализация, 
предвиждаща по-нататъшно разширяване на 
отговорностите на тези структури и водеща 
до действително децентрализиран модел на 
управление. За този втори етап на реформа-
та България трябва да изготви пътна карта 
с необходимите стратегически документи и 
законодателни промени в дългосрочен план.
Процес на децентрализация към настоящия 
момент
Законът за местното самоуправление и 
местната администрация от 1991 г. за пръв път 
определя компетенциите на поднационалните 
органи на управление в България. Отговорнос- 
тите на общините се разделят на делегирани 
от държавата дейности (образование, социална 
защита и здравеопазване, култура) и собст-
вени отговорности на общините (жилищни и 
обществени дейности, икономически въпроси, 
опазване на околната среда, водоснабдяване 
и канализация, отпадъци, обществен градски 
транспорт, пътища, култура, туризъм и отдих).
В началото на хилядолетието започва зна-
чителен процес на децентрализация, засилен 
от присъединяването на България към ЕС през 
2007 г. Независимо от това делът на разходите на 
поднационалното ниво на управление в БВП и 
публичните разходи нараства сравнително бавно 
и остава съответно 6,9% и 19,7% през 2016 г., като 
нивото е далеч под средната стойност за 35 държави 
от ОИСР и 28 държави – членки на ЕС (фигура 2). 
Делът на поднационалното ниво на управление в 
публичните инвестиции представлява около 37% 
от общите публични инвестиции – в сравнение с 
57% средно в ОИСР и 51% в ЕС (фигура 3). Този 
дял обаче значително се е увеличил в сравнение 
с началото на хилядолетието, когато местните 
публични инвестиции са с относително нисък при-
оритет и все още не се възползват от структурните 
и кохезионните фондове на ЕС (17% през 2000 г.).
Фигура 2: Поднационални публични разходи
 
България