Държавен вестник, бр. 19, 2011 г., стр. 75

БРОЙ  19	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  75  
трафик на наркотици, трафик и експлоатация 
на хора, контрабанда, производство и раз­
пространение на неистински парични знаци и 
документи, киберпрестъпления, пране на пари 
и други. Организираната престъпност създава 
предпоставки и се възползва от корупцията. 
31. Киберпрестъпността е глобална и ано­
нимна заплаха за информационните системи. 
Деструктивните въздействия върху информа­
ционните системи и мрежи могат да доведат 
до криза чрез затрудняване и/или блокиране 
нормалното функциониране на важни за ико­
номиката, финансовата система и държавното 
управление системи или отделни компоненти.
32. Сериозен проблем за международната 
сигурност са страните със слаба държавност, 
които не са способни да гарантират сигурност­
та, правата и свободите на своите граждани, 
да управляват обществените отношения и да 
изпълняват международните си задължения.
33. Ново тревожно явление е пиратството 
и отвличането на екипажи на търговския флот 
предимно в морските води край бреговете на 
Африка и Югоизточна Азия. Липсата на ефек­
тивно противодействие на този странен за 21-ви 
век феномен го прави източник на сериозни 
заплахи за световната търговия и транспортни 
комуникации, както и за сигурността на еки­
пажите и пътниците.
34. Нестабилната икономическа и полити­
ческа обстановка и ниският стандарт на живот 
в държави и региони от „третия свят“ генери­
рат миграционен натиск върху страната като 
външна граница на ЕС.
35. Рискове за екологичната сигурност про­
изтичат от промишлени аварии с изпускане на 
вредни емисии, трансгранично замърсяване на 
въздуха, водите и крайбрежната ивица, както и 
от заплахата за терористична дейност с изпол­
зване на вещества, които са особено опасни за 
природната среда. Защитата на корпоративни 
икономически интереси забавя предприемане­
то на реални стъпки за разрешаване на тези 
проблеми в широк международен контекст. 
36. Реализирането на стратегически меж­
дународни транспортни и енергийни проекти 
повишава степента на определеност на средата 
за сигурност. Това не гарантира еднозначно 
повишаване състоянието на сигурност и изис­
ква изграждане на способности за защита на 
критичната инфраструктура.
37. Глобализирането на транспортните връз­
ки способства за бързото разпространяване 
на инфекциозни заболявания и епидемии в 
световен мащаб, излага на риск държавите 
и техните граждани, включително формиро­
ванията на въоръжените им сили, участващи 
в международни мисии и операции в сложни 
природни условия.
38. Енергийната сигурност е елемент на 
националната сигурност и предпоставка за 
икономическа стабилност. Задълбочава се 
зависимостта на държавите от жизненоваж­
ни ресурси – енергийни, водни, суровинни и 
хранителни, което повишава риска от възник­
ване на кризи. Проблемите в тази област се 
превръщат в един от най-сериозните рискове 
за всички страни независимо от степента на 
икономическото им развитие и ресурсната им 
осигуреност.
39. В Югоизточна Европа водеща е тен­
денцията към по-нататъшно стабилизиране и 
пълноценно включване в евро-атлантическото 
и европейското пространство. За това доприна­
сят намаляването на военните способности на 
държавите, разширяването на двустранното и 
регионалното сътрудничество, на регионалния 
пазар и съвместните проекти в различни области. 
В основата на засилването на тенденциите на 
сътрудничество и добросъседство са членството 
на държави от региона в НАТО и ЕС и проце­
сът на постепенно интегриране на държавите 
от Западните Балкани в европейските и евро-
атлантическите структури. Силен стабилизиращ 
ефект за целия регион има присъединяването 
на България и Румъния към НАТО и ЕС.
40. В Западните Балкани преобладават 
положителните тенденции благодарение на 
активното ангажиране на международната 
общност с разрешаването на традиционни и 
нововъзникващи проблеми. Важна стъпка по 
пътя на трайното стабилизиране на региона е 
присъединяването на Албания и Хърватия към 
НАТО през 2009 г. и запазването на перспекти­
вата за последващо присъединяване и на други 
държави от региона. Същевременно се запазват 
някои сериозни рискове пред демократичното и 
устойчивото развитие на държавите в региона. 
Продължават опитите за възпроизвеждане на 
стереотипи от миналото, породени от специ­
фичната регионална среда и създаващи рискове 
за сигурността. 
41. Република България разглежда Чер­
номорския регион в широк европейски и 
евро-атлантически контекст с цел развитие на 
сътрудничеството между страните в сферата 
на икономиката, търговията и сигурността. 
Особено голямо значение този регион придо­
бива в контекста на развитието на мрежата на 
пренос на основни енергоносители, свързващи 
държавите производителки с енергийните па­
зари в Европа. Значението на региона нарас­
тва предвид активната роля на страната ни за 
поддържане на международния мир, както и 
ангажиментите по охраната на външните гра­
ници на НАТО и ЕС. 
42. Тенденциите в Близкия и Средния изток 
чертаят несигурно бъдеще на региона и началото 
на период на продължителна трансформация. 
Ситуацията и перспективите в региона поставят 
пред сериозни предизвикателства страните от 
Европейския съюз и НАТО. Възможни са про­
мени, които могат да доведат до демократично 
управление и балансирано икономическо и