Държавен вестник, бр. 97, 2012 г., стр. 43

БРОЙ  97	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  43  
указания по прилагането на нормативната уредба 
и поднормативните актове; утвърждава плановете 
за дейността и приема отчетите с резултатите за 
изпълнението им. По мнение на интервюираните 
има нужда от засилване на координацията и на­
маляване на елементите на администриране при 
взаимодействието с МОСВ; установяване на ясни, 
устойчиви и предварително разписани правила 
на комуникация с отделните структурни звена и 
служители в МОСВ; регламентиране на обема и 
формата на информацията и данните, предоставяни 
от БД; установяване на работеща обратна връзка 
по отношение на годишните планове и отчетите 
за дейността; засилване на методическата помощ 
към БД по отношение прилагането на норматив­
ната уредба и предоставяне на ясни тълкувания 
и решения по конкретни казуси от практиката. 
– С Изпълнителната агенция по околна 
среда: БД взаимодействат и си сътрудничат с 
Регионалните лаборатории на ИАОС по места 
в областта на лабораторните и полевите изслед­
вания за определяне на състоянието на водите 
и мониторинга на водите в съответния район; 
обменят информация в рамките на географската 
информационна система за водите, която ИАОС 
поддържа на национално ниво. Взаимодействието 
се оценява като много добро.
– С РИОСВ: осъществява се сътрудничество и 
обмен на информация в областта на мониторинга 
на отпадъчните води и контрола върху състоянието 
на отпадъчните води и издадените разрешителни 
за заустване на отпадъчни води. Сътрудничеството 
е на добро ниво, но липсва регламент за обмен 
на информацията.
– С НИМХ при БАН: взаимодействието е по 
линия на ползване на базата данни и мониторинго­
вата мрежа за валежите, която НИМХ поддържа. 
Поради необходимостта от сключване на договор 
и заплащане на услугата някои БД не ползват 
тази информация, което затруднява тяхната рабо­
та. Оценката е, че е необходимо ново законово 
регламентиране на условията, при които може да 
ползва базата данни на НИМХ. 
– С В и К дружества: взаимодействието е по 
линия на издаването на разрешителни за водо­
ползване и събиране на таксите за ползваните 
количества вода. При просрочени задължения 
към БД се търсят извънсъдебни споразумения за 
разсрочено плащане или се водят съдебни дела.
– С общини и области: представител на БД 
участва в областните, общинските или районните 
съвети по устройство на територията и изготвя 
писмени становища за случаите, предвидени в 
закона. Сътрудничат си при обучения по проек­
ти, при разясняване на ПУРБ и др. инициативи. 
Взаимодействието се оценява на добро ниво. 
– С „Напоителни системи“ – ЕАД: Басейновите 
дирекции взаимодействат с дружеството във връзка 
с таксите за ползваната вода. Проблеми възникват 
от някои нерешени въпроси със собствеността на 
дружеството, липсата на планове за развитие и др. 
– С Предприятие „Язовири и каскади“. Проб­
лемите са сходни с тези при „Напоителни сис­
теми“ – ЕАД. Като цяло комуникацията се осъ­
ществява нормално. 
Анализът на събраната информация показва, 
че координацията на действията и обмяната на 
информация между басейновите дирекции и ня­
кои от институциите не е на необходимото ниво, 
което води до ненужни разходи на финансови и 
човешки ресурси. Например, необходимо е син­
хронизиране на действията между БД (мерки в 
ПУРБ по отношение на земеделието като източник 
на замърсяване на водите) и Министерството на 
земеделието и храните (мерки по прилагане на 
Общата селскостопанска политика на ЕС). При 
изготвяне на ПУРБ несвоевременното предоста­
вяне на данни за питейните води или за зоните за 
къпане от Министерството на здравеопазването е 
довело до необходимост от преработване на пла­
новете и пилеене на време и експертен потенциал.
Изводи 
Състояние и развитие на персонала
· Басейновите дирекции не са обезпечени с 
достатъчно на брой щатни служители (по оценки 
на интервюираните директори недостигът е между 
30 и 50 % от сегашната численост). От укрепване 
на капацитета се нуждаят преди всичко звената по 
контрола, мониторинга, издаването на разреши­
телни и планирането. Необходимо е повишаване 
на числеността на служителите на отделите за 
пълното и всеобхватно осъществяване на дейност­
та в съответствие с функциите и отговорностите, 
вменени с нормативната уредба. Броят на щатния 
персонал следва да се предефинира въз основа на 
анализ на дейността на всяка басейнова дирекция 
по отношение обема на извършваната работа и 
района, който обхваща, при отчитане на функциите, 
отговорностите и задълженията по националното 
и международното законодателство. 
· Сериозен проблем при набирането на ка­
дри представлява ниското ниво на заплащане. 
Независимо че не се отчита висок процент на 
текучество, неконкурентното заплащане е основ­
ната причина за напускане на експертния състав. 
· Идентифицират се потребности, свързани 
основно с намирането на специалисти с инженерно-
техническо образование (хидролози, хидрогеолози, 
В и К инженери), както и химици, хидробиолози и 
профилирани еколози. Не достигат също компю­
търни специалисти (за работа с ГИС) и юристи. 
· В качествено отношение БД разполагат с 
добре образован и квалифициран персонал при 
добро съотношение между ръководни и изпъл­
нителски кадри, между обща и специализирана 
администрация. Възрастовата структура като цяло 
е задоволителна. Образователната и квалифика­
ционната структура на персонала е адекватна от 
гледна точка на краткосрочната перспектива. В 
средносрочен план, обаче, ниското заплащане в 
съчетание с дефицита в „производството“ на спе­
циалисти с висше инженерно-техническо образо­
вание в национален мащаб ще се окаже сериозно 
предизвикателство пред кадровото осигуряване на 
БД. Препоръчва се разработването на мерки на 
ниво министерство, които да стимулират подго­
товката и изграждането на кадри за структурите от 
системата на МОСВ – стипендиантски програми, 
отпускане на квоти по държавни поръчки и др.