Държавен вестник, бр. 67, 2000 г., стр. 30

С Т Р .  30
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  67
(7) Грижите включват поддържане на усло-
вията по ал. 6 чрез проветряване, засенчване и
охлаждане и постепенно закаляване в края на
парниковото отглеждане.
(8) Вкоренените резници се презасаждат през
есента или пролетта на открито.
Чл. 61. Стъблените резници от иглолистни
видове могат да се добиват през вегетационния
период и по време на покоя, но се вкореняват по
изискванията за зелените резници, като се дър-
жи сметка за следните особености:
1. добиват се от едногодишни клонки от
първи и втори ред, предимно “на пета” от по-
стара дървесина;
2. при видове с плагиотропизъм се използ-
ват само връхните части на клонките;
3. иглолистата в основата на резниците се
отстраняват на 2—3 cм дължина;
4. ако фиданките се доотглеждат на място
засаждането е при гъстота 200—250 броя на 1 м2,
а ако ще се пикират—по 400—500 броя на 1 м2.
Чл. 62. За по-голямо и бързо вкореняване на
стъблените резници се прилагат ризогенни сти-
мулатори.
Чл. 63. (1) Вкореняването на коренови рез-
ници се прилага за видове, които образуват
коренови издънки и се вкореняват трудно със
стъблени резници (брястове, трепетлика, бяла
топола, бяла акация, пауловния, японска софо-
ра, дива череша, копривки, албиция, конски
кестен, миризлива върба, айлант, ликвидамбър,
гледичия, каталпа, маклура, глог, аралия, бра-
давчест чашкодрян, малина и др.).
(2) Кореновите резници се добиват от 1-, 2-
годишни фиданки или от млади странични ко-
рени на майчини растения и са с дебелина от 5
до 15 мм и дължина 3—10 см.
(3) Резниците се добиват през периода на зим-
ния покой или през пролетта. До засаждането
могат да се съхраняват във влажен пясък или
хладни помещения в полиетиленови торби.
(4) Резниците се засаждат в незамръзнала
почва, на открито или в хладни парници.
Чл. 64. (1) Размножаването чрез коренови
издънки се прилага при лески, дрян, бяла топо-
ла, трепетлика, бяла акация, вишна, махалеб-
ка, люляк, спиреи, малини и др.
(2) За подсилено получаване на коренови
издънки се извършва нараняване на корените
на майчините растения при обработката на
почвата около тях.
(3) Кореновите издънки се отделят заедно с
част от кореновата система на майчиното рас-
тение, надземната част се изрязва на пънче и се
пикират за доотглеждане.
Чл. 65. (1) Размножаването чрез отводки се
прилага при липи, дива череша, черници, елши,
лески, люляк, форзиция, рози, жасмин, актини-
дия, птиче грозде, френско грозде, дюля и др.
(2) Майчините растения в специализирания
маточник се засаждат в шахматни схеми с раз-
стояния между индивидите от 1,5 до 2,5 м.
(3) В началото на пролетта на втората годи-
на майчините растения се подрязват на пънче.
(4) След 1—2 години летораслите от издън-
ките се вкореняват чрез обикновено, змиевид-
но, китайско, вертикално или хоризонтално
повеждане.
Чл. 66. (1) Размножаването чрез разделяне на
храсти се прилага при видове, които дават много
леторасли от спящи и придатъчни пъпки (спи-
реи, кисел трън, жасмин, френско грозде и др.).
(2) Храстите се разкопават и разделят на
части през есента или рано през пролетта.
Чл. 67. (1) Вегетативното производство чрез
метода “ин витро” се прилага за получаване за
кратко време на голям брой наследствено едно-
родни копия, чисти от болести.
 (2) От технологичния цикъл на културите
“ин витро” в горски разсадник се провежда
последният етап—закаляване и доотглеждане
на получените копия.
Раздел III
Производство на облагородени фиданки
Чл. 68. (1) Облагородени фиданки се произ-
веждат чрез присаждане на калеми (присадни-
ци) от подбрани ценни форми и сортове върху
семенищни подложки, отгледани в школите на
разсадника.
(2) Присадниците се добиват от маточници
или отбрани индивиди.
Чл. 69. (1) Присаждането се извършва по два
основни начина:
1. на пъпка (окулиране) в две форми—на
будна и спяща пъпка;
2. на калем (копулация)—“сърцевина върху
камбий”, “камбий върху камбий”, “проста ко-
пулация”, “езичеста копулация”, “в разцеп” (“на
кози крак”), “в страничен разрез под кора”, “в
торбичка” и др.
(2) Присаждането на пъпка се извършва в Т-
образен разцеп (при семкови, костилкови и
други видове), “на прозорче” (при орехи, обик-
новен кестен и други видове) или друг метод.
(3) На спяща пъпка се присаждат повечето
декоративни форми при широколистните видо-
ве и горскоплодните.
Чл. 70. (1) Подложките се произвеждат при
спазване на следните изисквания:
1. използват се здрави и добре развити семе-
нищни фиданки, с добре разклонена коренова
система;
2. почвено-климатичните условия трябва да
са подходящи за вида, формата или сорта;
3. подложката трябва да бъде от същия бо-
танически вид или от друг, като се отчита сте-
пента на съвместимост с присадника.
(2) Подложките се пикират в едно- или дву-
редова схема и гъстота, съобразени с биологи-
ята на вида и механизацията (междуредия 0,7—
1 м, разстояние между двата реда около 50 см и
между фиданките в редовете—30—50 cм).
(3) При пролетно засаждане кореновата
шийка се поставя на нивото на почвата, а при
есенно—на 1—2 cм по-ниско.
(4) Стъблата в основата на подложките се
почистват от странични клонки на височина 12—
15 cм и се загърлят до същото равнище.