Държавен вестник, бр. 90, 2016 г., стр. 68

СТР.  68	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  90
вените дренажи и условията при завършване на 
операцията. Препоръчително е използването на 
схеми при сложна интраоперативна находка.
3.4.3.7. В ИЗ операторът и анестезиологът 
отразяват назначенията за следоперативни из­
следвания и необходимите лекарствени продукти, 
техния обем и дозировка. 
3.4.4. Следоперативен период. 
3.4.4.1. Хирургическият екип осигурява посто­
янно наблюдение в следоперативния период на 
локалния статус и общото състояние на болния, 
на количеството и вида на отделяните през 
дренажите секрети, на жизнените показатели 
и резултатите от лабораторните изследвания. 
При поставяне на пациента в отделение за 
интензивно лечение следоперативният контрол 
и мониторирането се извършват съвместно от 
анестезиолог-реаниматор и лекар с придобита 
специалност по гръдна хирургия. 
3.4.4.2. Следоперативното наблюдение, грижите 
и изписването на пациентите след еднодневна 
хирургия се извършват от оперативния и анесте­
зиологичния екип. Същите екипи осъществяват 
наблюдение и контрол за състоянието на пациента. 
3.4.4.3. Хирургът-оператор провежда хирур­
гическото наблюдение, което включва срока за 
отстраняване на дренажи, сонда, катетър и други. 
Той извършва контрол на хирургическата рана и 
определя вида на необходимата превръзка, както 
и условията за изписване, домашно наблюдение 
и контрол след изписването – краткосрочен 
или дългосрочен контрол. При показания той 
определя необходимостта от диспансеризация, 
рехабилитация и др. 
3.4.4.4. Болни със септични състояния и услож­
нения задължително се изолират в септични стаи, 
обслужвани с отделни инструменти и материали 
за превръзка, с допълнителни дрехи (препоръ­
чително за еднократна употреба) на персонала 
и ръкавици, с отделно сортиране и извозване на 
мръсно бельо и отпадъчни материали.
3.4.5. Отделението/клиниката по гръдна хи­
рургия разполага задължително с вътрешнокому­
никативни връзки (стационарни или/и мобилни 
телефони) между кабинети, манипулационна, 
превързочни, операционен блок, отделение за 
интензивно лечение, приемен кабинет, както 
и инсталация за повикване в болничните стаи 
(светлинно-информационна, светлинно-блоки­
раща, звукова, комбинирана). Чрез сигнализи­
ращите системи и постоянното наблюдение от 
медицинските сестри трябва да се осигури бърз 
контакт на лекар и хоспитализиран пациент при 
възникнали спешни състояния. 
3.4.6. Еднодневна хирургия се изпълнява в 
обособени хирургични отделения към болници 
или към лечебни заведения за извънболнична 
помощ, с разкрити легла за лечение и наблюде­
ние до 48 часа, включващи операционна зала и 
инструментариум за еднодневни операции, стаи 
с легла за няколкочасов престой и наблюдение 
на пациентите след анестезия и хирургическа 
намеса, стая за персонала, склад, сервизни по­
мещения. Звеното може да ползва хирургичен и 
анестезиологичен персонал от основните хирур­
гични отделения (клиники), както и от общите 
обслужващи звена. 
3.4.7. Амбулаторните процедури от обхвата на 
медицинската специалност „Гръдна хирургия“ 
се изпълняват в лечебни заведения за болнична 
помощ, комплексни онкологични центрове и 
лечебни заведения за извънболнична помощ с 
легла по отношение на пациенти, чието състоя­
ние не налага непрекъснат престой в лечебното 
заведение, съгласно изискванията на Национал­
ния рамков договор за медицинските дейности.
3.5. Изисквания към резултата от осъщест­
вяване на дейността.
3.5.1. Количествени показатели за осъществя­
ване на дейността в отделението/клиниката по 
гръдна хирургия – минимални (задължителни) 
изисквания за годишен обем на медицинските 
дейности:
3.5.1.1. най-малко 300 операции годишно, като 
50 % от тях трябва да са с „голям“ и „среден“ 
обем и сложност;
3.5.1.2. използваемостта на леглата не трябва 
да е по-ниска от 200 дни на година;
3.5.1.3. преминалите болни на едно болнично 
легло не трябва да са по-малко от 40 за една 
година;
3.5.1.4. средният болничен престой не трябва 
да е по-висок от 6 дни;
3.5.1.5. предоперативният престой не трябва 
да превишава 2 дни;
3.5.1.6. оперативната активност не трябва да 
е по-ниска от 60 %.
3.5.2. Критерии и показатели за качество на 
осъществяваната медицинска дейност:
3.5.2.1. следоперативните усложнения не трябва 
да са повече от 1,5 %;
3.5.2.2. леталитетът не трябва да е по-висок 
от 1,1 %.
В .  Т р е т о  н и в о  н а  к о м п е т е н т н о с т .
Дейности по специалността „Гръдна хирургия“ 
от трето ниво на компетентност се извършват 
в отделения/клиники по гръдна хирургия на 
болници за активно лечение, в отделения/кли­
ники по хирургия и сърдечно-съдова хирургия 
на болници за активно лечение и в отделения 
на комплексни онкологични центрове, които 
отговарят на изискванията на този стандарт. 
3.1. Устройство и оборудване на помещения­
та – специфични здравни изисквания – прилагат 
се разпоредбите на раздел „Б. Второ ниво на 
компетентност“, т. 3.1.1 – 3.1.8.8. 
3.1.1. Операционна зона (зала, зали, блок) 
към отделението/клиниката по гръдна хирургия 
с трето ниво на компетентност разполага и със 
следната апаратура и оборудване: 
3.1.1.1. операционни маси – 3 броя, отговаря­
щи на специфичните изисквания, необходими 
за типа на извършваните хирургични намеси; 
3.1.1.2. операционни лампи – 3 броя – основ­
ни, осигуряващи концентрирано осветление на 
операционното поле;
3.1.1.3. сателитно осветително тяло, включи­
телно подвижна лампа;
3.1.1.4. електрокаутер, при възможност ултра­
сижън и/или лигашур; 
3.1.1.5. апаратура за видеоторакоскопска хи­
рургия и медиастиноскопия;
3.1.1.6. система за аспирация – централна, 
както и чрез допълнителна вакуумна помпа;