Държавен вестник, бр. 43, 2021 г., стр. 21

БРОЙ  43	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  21  
ности за установяване на здравното състояние 
на пациента с оглед правилната оценка на 
оперативния риск.
3.1.2.2.2.4. Стандартният КПООР в ус-
ловия на спешност включва задължително 
провеждане на консултации с кардиолог или 
специалист по вътрешни болести, а за деца 
до 18 години – и с педиатър. Този процес 
завършва с преданестезиологичен преглед/
консултация с оценка на оперативния риск, 
становище за безопасността, индикациите и 
контраиндикациите на предстоящата анес-
тезия, планиране на възможните техники и 
средствата за тяхното провеждане.
3.1.2.2.2.5. Окончателната преценка на опе-
ративния риск се извършва от хирурга-опера-
тор (в условия на спешност) и/или от лекарски 
колегиум, в който участва анестезиолог, а при 
необходимост и други лекари-специалисти. 
Заключителната оценка на оперативния риск 
се съобщава и обсъжда с пациента.
3.1.2.2.3. Резултатите от КДП и КПООР се 
вписват в „Предоперативна епикриза“. Пред­
оперативната епикриза при спешни състоя-
ния се попълва от хирурга-оператор, който 
обосновава показанията за спешна операция 
и вероятния є вид. При планови операции 
предоперативната епикриза се докладва и 
обсъжда на лекарски колегиум и взетото 
решение и оценката на оперативния риск се 
вписват от лекуващия лекар в „История на 
заболяването“ (ИЗ).
3.1.2.2.3.1. Предоперативната епикриза е 
част от ИЗ и включва данни за пациента 
(трите имена, възраст, дата и номер на ИЗ), 
предоперативна диагноза, данни от анамнезата 
и физикалния статус в подкрепа на основното 
и придружаващите заболявания, резултати 
от биохимичните, инструменталните и други 
изследвания; оценка на оперативния риск; опи-
сание на факторите, повишаващи оперативния 
риск, и необходимите профилактични мерки; 
препоръки за предстоящата операция – обем, 
интраоперативна диагностика. При наличието 
на онкологични заболявания се отразяват 
предоперативният стадий на болестта, оценка 
на операбилността и хистологична диагноза.
3.1.2.2.4. Всички пациенти с потвърдени 
показания за хирургична намеса подлежат на 
включване в дневна или седмична планова 
оперативна програма, която се изготвя от 
началника на клиниката/отделението. Редът 
и условията за нейното съставяне, както и 
промяната є при необходимост, се определят 
с правилника за устройството, дейността и 
вътрешния ред на лечебното заведение и 
правилника за устройството, дейността и 
вътрешния ред на структурата по хирургия.
3.1.2.2.5. Избор на метод за обезболяване.
3.1.2.2.5.1. Местно обезболяване се извършва 
от хирурга-оператор при наблюдение на общо-
то състояние на пациента от анестезиологичен 
екип, ако това е необходимо. Всички други 
видове анестезия се организират и провеждат 
от анестезиологичен екип съгласно изисквани-
ята на медицински стандарт „Анестезиология 
и интензивно лечение“.
3.1.2.3. Оперативната находка, видът на 
приложената операция, както и евентуалните 
интраоперативни усложнения се отразяват в 
оперативен протокол. В оперативния прото-
кол се вписват също оперативната диагноза, 
видът на операцията, избраният оперативен 
достъп, извършените интраоперативни диаг-
ностични процедури, обосновката за избрания 
оперативен подход, техническите етапи на 
извършваната хирургическа намеса, резулта-
тите от интраоперативните патоморфологични 
изследвания, възникналите усложнения и взе-
тите спрямо тях мерки, поставените дренажи 
и условията при завършване на операцията. 
Оперативният протокол се съставя и подпис-
ва от хирурга-оператор непосредствено след 
приключване на операцията и е част от ИЗ.
3.1.2.4. Наблюдението на пациента в след­
оперативния период се осъществява от хирур-
гичния оперативен екип, анестезиологичния 
екип и лекуващия лекар.
3.1.2.4.1. Хирургичният екип (оперативният 
екип, лекуващ лекар/дежурен лекар) осигурява 
постоянно наблюдение на локалния статус и 
общото състояние на болния, на количеството 
и вида на отделяните през дренажите секре-
ти, на жизнените показатели и резултатите 
от лабораторните изследвания на пациента в 
следоперативния период.
3.1.2.4.2. При лечение на пациента в струк-
тура за интензивно лечение следоперативният 
контрол и мониторирането се извършват 
съвместно от дежурните/лекуващите лекари 
от анестезиологичния и хирургичния екип.
3.1.3. Изисквания към резултата от осъ-
ществяване на дейността.
3.1.3.1. Количествени показатели за осъ-
ществяване на дейността в отделението/кли-
никата по хирургия първо ниво – минимални 
(задължителни) изисквания за годишен обем 
на медицинските дейности:
3.1.3.1.1. най-малко 300 операции годишно, 
като 40% от тях трябва да са със „среден“ 
обем и сложност;
3.1.3.1.2. използваемостта на леглата не 
трябва да е по-ниска от 60%;
3.1.3.1.3. оперативната активност не трябва 
да е по-ниска от 60%.
3.2. Второ ниво на компетентност. 
3.2.1. Изисквания за осъществяване на 
дейности по медицинската специалност „Хи-
рургия“ от второ ниво на компетентност 
в лечебно заведение за болнична помощ и 
комплексен онкологичен център:
3.2.1.1. Дейността по медицинската спе-
циалност „Хирургия“ се осъществява в са-
мостоятелна структура (клиника/отделение), 
отговаряща на следните изисквания: