Държавен вестник, бр. 36, 2024 г., стр. 21

БРОЙ  36	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  21  
и затова формално бюджетът на НЗОК е ба-
лансиран, но според жалбоподателите в него 
е заложен скрит дефицит, който е прехвърлен 
на посочените частноправни субекти, които 
доставят лекарствени продукти в страната, 
включени в Позитивния лекарствен списък, и 
на които е възложено да покриват разликата 
между заложени приходи и реално реализира-
ните разходи. Подробни доводи за характера 
на оспорения акт – подзаконов нормативен 
акт, са изложени в жалбата предвид, че той 
е приет на основание разпоредби на ЗЗО, 
обнародван е в „Държавен вестник“ и макар 
да не е сред изрично изброените в Закона за 
нормативните актове (ЗНА), съдържа всички 
необходими реквизити по чл. 75 АПК и адми-
нистративноправни норми, както и се отнася 
до неопределен и неограничен кръг адресати 
и има многократно правно действие. Твърди 
се също така, че действието на Механизма е 
подобно на данъчен закон, създаващ задъл-
жения за публични плащания при настъпване 
на определени факти, а от друга страна, по 
прилагане на ЗБНЗОК, регулиращ приходите 
и разходите по изпълнението на този бюджет, 
както и че съобразно трайната практика на 
Конституционния съд и на Върховния адми-
нистративен съд времевата ограниченост на 
бюджетните нормативни актове не променя 
тяхната правна природа. Сочи се, че Механиз­
мът е и в противоречие с чл. 1 от Протокол 
№ 1 към Конвенцията за защита на правата 
на човека и основните свободи (Европейската 
конвенция). В тази връзка жалбоподателите 
се позовават на трайна практика на Европей-
ския съд по правата на човека. Пак в тази 
връзка се твърди от жалбоподателите, че 
за тях съществува имуществен интерес, т.е. 
собственост, защитим по чл. 1 от Протокол 
№ 1. Задължението за „възстановяване“ на 
превишението на бюджета на НЗОК според 
жалбоподателите при прилагането на Меха-
низма съставлява намеса в мирното ползване 
на собствеността на ПРУ/УП по смисъла на 
чл. 1 от Протокол № 1 към Европейската кон-
венция. В жалбата се възразява, че публично 
достъпни правила относно изработването и 
приемането на Механизма не са налични. 
Подробни оплаквания се излагат за допуснати 
нарушения на чл. 26 ЗНА при изработването на 
проекта за нормативен акт, вкл. и провеждане 
на обществени консултации с гражданите и 
юридическите лица и публикуване на норма-
тивния акт на Портала на юридическите лица, 
са изложени в жалбата. Относно финансовата 
информация на НЗОК се твърди, че е налице 
обобщена такава, която могат да коментират 
единствено лицата, които знаят какво стои 
зад конкретните суми, а ПРУ/УП не участ-
ват при съставянето на проекта за бюджет и 
дори да разполагат с общо право да изразят 
становище по чл. 26 ЗНА, поради липса на 
конкретна информация, това становище няма 
как да бъде конкретно и изчерпателно и да 
доведе до обоснована нужда от преразглеждане 
и коригиране на проектобюджета. Излагат се 
в жалбата и оплаквания по приемането на 
Механизма като подзаконов нормативен акт и 
е налице позоваване на съдебна практика на 
Върховния административен съд по адм. дела 
№ 8815/2013 г. и № 14271/2012 г. По подробно 
изложени в жалбата възражения и доводи се 
иска отмяна на оспорения Механизъм като 
незаконосъобразен.
Относно финансовата информация на НЗОК 
се твърди, че е налице обобщена такава, ко-
ято могат да коментират единствено лицата, 
които знаят какво стои зад конкретните суми, 
а ПРУ/УП не участват при съставянето на 
проекта за бюджет и дори да разполагат с 
общо право да изразят становище по чл. 26 
ЗНА, поради липса на конкретна информация, 
това становище няма как да бъде конкретно и 
изчерпателно и да доведе до обоснована нужда 
от преразглеждане и коригиране на проекто-
бюджета. По подробно изложени в жалбата 
възражения и доводи се иска отмяна на ос-
порения Механизъм като незаконосъобразен. 
В съдебно заседание жалбата се поддържа от 
адв. П. Петров и адв. Г. Петкова и се претен-
дира присъждане на направените по делото 
разноски. Представена е и писмена защита 
от посочените процесуални представители.
Жалбоподателите „Алвоген Фарма Трей-
динг Юръп“ – ЕООД – София, и „Зентива 
Фарма България“ – ЕООД, по присъединеното 
към настоящото дело адм. дело № 2323/2021 г. 
на Административния съд – София-град, и 
по адм. дело № 7774/2022 г. на Върховния 
административен съд, пето отделение, което 
също е присъединено по настоящото дело, 
оспорват Механизма. Излагат се доводи, че 
Механизмът представлява общ администра-
тивен акт по смисъла на чл. 65 АПК, но ако 
съдът прецени, че този акт е нормативен ад-
министративен акт, то съгласно чл. 187 АПК 
подзаконовите административни актове могат 
да бъдат оспорени пред съда без ограничение 
във времето и затова и жалбата им следва да 
се счита за допустима. Твърдят за наличие на 
правен интерес от оспорване на процесния 
Механизъм предвид, че първият жалбоподател 
е притежател на разрешение за употреба, а 
вторият – упълномощен представител на та-
кива притежатели на разрешение за употреба 
на лекарствени продукти на фирми в Литва, 
Чехия, Малта и България, за които са сключе-
ни договори с НЗОК. В жалбата се съдържат 
възражения за допуснати съществени нару-
шения на административнопроизводствените 
правила по издаването на Механизма като общ 
административен акт, респ. като подзаконов 
нормативен акт при опорочена процедура, 
издаден в нарушение на императивни законови