Държавен вестник, бр. 107, 2008 г., стр. 8

С Т Р .  8
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  107
ционна система на национално ниво. Нейното
изграждане стартира през м. септември 2006 г.,
когато бе подписан договорът за реализацията
є. Очаква се системата да започне да функцио-
нира в края на 2008 г.
Основните предизвикателства са:
•
Преструктуриране и оптимизиране за га-
рантиране на достъпа и качеството в сис-
темата;
•
Гарантиран контрол на качеството за
всички участници в системата;
•
Оптимизиране на информационния обмен
на данни;
•
Икономизиране и оптимизиране на раз-
ходите;
•
Постепенно решаване на проблема с недо-
финансиране на медицинските дейности;
•
Оптимизиране дейността и механизмите
за взаимодействие в системата на здраве-
опазването;
•
Оптимизиране на трудовите възнаграж-
дения на работещите в системата на здра-
веопазването;
•
Решаване на проблемите с нерегламен-
тираните плащания и корупцията.
2. Финансиране на здравната система
Финансирането на здравната система в Бъл-
гария се извършва чрез средства, постъпващи
по линия на:
•
задължително участие на гражданите чрез
лични и споделени осигурителни вноски
в единна солидарна здравноосигурител-
на система;
•
финансови постъпления от републиканс-
кия и общинските бюджети;
•
доброволно участие на гражданите в по-
купката на допълнителни осигурителни
здравни пакети, предлагани от добровол-
ни здравноосигурителни фондове;
•
заплащане от населението за определени
здравни услуги;
•
други източници (дарения, завещания, по-
мощи и други).
Разходите от държавния бюджет за “Здраве-
опазване” като дял от брутния вътрешен про-
дукт (БВП) са, както следва—за 2000 г. са 3,7 %;
2001 г.—4,0 %; 2002 г.—4,4 %; 2003 г.—4,9 %; за
2004 г.—4,6 %, за 2005 г.—4,3 %, за 2006 г.—4,4 %
и за 2007 г.—4,3 %. В абсолютен размер средс-
твата нарастват от близо 978 млн. (за 2000 г.) на
над 2216 млн. лева (за 2007 г.). В страните—
членки на ЕС, отделяният за здравеопазване
процент от БВП е 8,2, а публичните разходи за
здравеопазване възлизат на 6,1 %.
 В сравнение със средните параметри на
осигурителна вноска в Европейския съюз,
които са в диапазона от 8 до 12 %, осигури-
телният процент в Република България е 6 %.
Определяща е комбинацията от нисък про-
цент на здравната вноска, липса на гаранции
за пълна събираемост и голям процент неучас-
тващи в осигурителния процес (около един
млн. български граждани).
Публичните ресурси за сектор здравеопаз-
ване през 2007 г. са в размер на 2 216 млн. лв.
Това определя разходите на глава от населени-
ето в размер на 300 щатски долара. Допълни-
телно чрез потребителските разходи на дома-
кинствата през 2006 г. (по текущи цени) населе-
нието е платило 1 440 млн. лв. (за лекарства и
зъболекарски услуги). Освен това допълнител-
но в сектора постъпват парични средства меж-
ду 20 % и 40 % от публичния паричен ресурс.
Тези парични средства не могат да бъдат дефи-
нирани, защото за тях отсъства официална ста-
тистическа отчетност. За 2007 г. паричният ре-
сурс, управляван от доброволните фондове, е
около 23 млн. лв.
Средствата, заделени за държавно гаранти-
рани дейности чрез републиканския бюджет,
включват: медицинска помощ при спешни със-
тояния; акушерска помощ за здравно неосигу-
рени жени, независимо от начина на родоразре-
шение; стационарна психиатрична помощ; оси-
гуряване на кръв и кръвни продукти; транс-
плантация на органи, тъкани и клетки; задъл-
жително лечение и/или задължителна изола-
ция; експертизи за степен на увреждания и трай-
на неработоспособност; заплащане на лечение
и лекарства за заболявания по ред, определен
от министъра на здравеопазването; осигурява-
не на медицински транспорт.
Всеки български гражданин ползва безплат-
но ваксини за задължителни имунизации и ре-
имунизации, ваксини по специални показания
и при извънредни обстоятелства, специфични
серуми, имуноглобулини и други биопродукти,
свързани с профилактиката на заразните болес-
ти, както и техническите средства за прилага-
нето им. Българските граждани имат право на
пълен обем от противоепидемични дейности,
достъп до здравни дейности, включени в наци-
онални, регионални и общински здравни прог-
рами. Децата, настанени в лечебни заведения
при определени условия, имат право на без-
платни медико-социални грижи.
Финансовите средства за поддържане на
дълготрайните активи, като сгради, оборудва-
не, инфраструктура, остават недостатъчни.
Остарялата материално-техническа база на
държавните и общинските здравни и лечебни
заведения изисква огромен финансов ресурс за
поддържане и модернизиране.
 Средствата за здравеопазването като цяло
са ограничени. По-голяма част от ресурсите се
разпределят за финансиране на болничната
помощ. По-малко са средствата, отделяни за
дейности в извънболничната помощ и особено
за тези, свързани с промоция на здраве и интег-
рирана профилактика на болестите.