Държавен вестник, бр. 17, 2026 г., стр. 33

БРОЙ  17	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  33   
невъзможно неговото упражняване (Решение 
№ 3 от 23.02.2017 г. по к.д. № 11/2016 г., ДВ, 
бр. 20 от 7.03.2017 г.). 
Очевидно е, че упражняването на изби­
рателното право в чужбина протича при 
специфични условия, които се отразяват като 
различия в законовата уредба – действат 
различен от общия режим за образуване на 
избирателни секции, различни правила за 
образуване на избирателни секции в диплома­
тическите и консулските представителства в 
сравнение с образуването им извън тях и др., 
произтичащи както от специфичните условия 
в чуждите държави, така и от значителния 
финансов, човешки и времеви ресурс, който 
трябва да ангажира държавата за разкриване 
на секции в различни точки на света. 
В същото време считам, че този специа­
лен режим трябва да бъде конституционно 
допустим. Когато законодателят механично 
определя горна граница от 20 секции в държа­
вите, които не са членки на ЕС, независимо 
от броя на подадените заявления за гласуване 
и когато е предварително известно, че на 
предходни избори в някои от тези държави 
са били образувани дори над 100 секции 
и са гласували много повече избиратели, 
отколкото могат да гласуват в 20 секции, 
неизбежно се налага заключението, че умиш­
лено се създават бариери пред упражняване 
правото на глас на българските избиратели, 
пребиваващи в държави извън ЕС. В някои 
случаи затрудненията биха били свързани с 
отдалечеността на избирателната секция, в 
която гражданинът може да гласува; в други 
случаи дори може да се стигне до препятстване 
упражняването на избирателното му право 
поради многото на брой граждани, изразили 
желание да гласуват, и броя граждани, които 
действително могат да упражнят това право в 
рамките на продължителността на изборния 
ден. Вярно е, че живеещите в чужбина имат 
възможност да упражнят правото си на глас 
и на територията на страната ни, но има 
немалка българска диаспора, пребиваваща 
в държави, които са далече от родината, а 
избирателите могат да бъдат обективно въз­
препятствани да предприемат дълъг път. Така 
български граждани, живеещи на територията 
на държави извън ЕС, ще бъдат затруднени 
или възпрепятствани да изпълнят чл. 3, ал. 1 
от ИК, с който се въвежда принципът на 
задължително гласуване. 
С предложените промени се нарушава и 
прокламираният в чл. 6, ал. 1 – 2 от Кон­
ституцията принцип на равенство. Неравно­
стойно се третират българските граждани, 
живеещи в държавите – членки на ЕС, и 
тези, пребиваващи в държави извън ЕС, 
по отношение правото им на участие в на­
ционални избори. В държавите – членки на 
ЕС, при подадени 40 заявления за гласуване 
задължително се разкрива секция, а в опреде­
лени случаи и когато броят на заявленията е 
по-малък. Секция се разкрива и на базата на 
броя на гласувалите на избори в рамките на 
предходните пет години. За държавите извън 
ЕС секции ще се разкриват по предложение 
на дипломатическите и консулските пред­
ставителства въз основа на тяхна преценка 
само в случаите на наличие на най-малко 40 
заявления, като има въведено ограничение 
за броя на секциите. Те не може да бъдат 
повече от 20 секции, независимо от броя на 
подадените заявления. 
Различният правен режим за създаване 
на избирателни секции предпоставя раз­
личие във възможностите на българските 
граждани да упражнят правото си на глас и 
поставяне в по-неблагоприятно положение 
на българите, живеещи извън територията 
на ЕС. Конституцията на Република Бълга­
рия не предвижда подобно неравностойно 
третиране на гражданите, живеещи в чуж­
бина. Напротив, равенството е въздигнато в 
основен конституционен принцип и основно 
право. Конституцията повелява еднаквите 
случаи да се третират еднакво, като същото 
е проявление както на принципа на равен­
ство, така и на този на правовата държава 
(Решение № 12 от 2018 г. по к.д. № 1 от 
2018 г.). Гражданите на Република България, 
където и да се намират, имат всички права 
и задължения по Конституция. Държавата 
е длъжна да осигури това равенство и при 
упражняването на избирателното право. 
Всички ние – представители на държавни 
институции, политици, неправителствени 
организации, граждани, нееднократно сме 
заявявали своя стремеж да положим опти­
мални усилия да повишим избирателната 
активност. Високата избирателна активност 
е гарант за легитимност на избраните ор­
гани. С приетите промени се затруднява 
упражняването правото на глас на български 
граждани, пребиваващи в държави извън ЕС, 
в които традиционно има по-голям интерес 
към участие в изборите. Така се създават 
условия българските граждани да бъдат 
демотивирани за участие и избирателната 
активност да бъде допълнително негативно 
повлияна. 
Избирателното право е базисно демо­
кратично право. Правилата, по които то се 
упражнява, трябва да бъдат предвидими, 
стабилни във времето, както задължава 
принципът на правовата държава. В този 
контекст промяна на правилата за образуване 
на секции извън страната непосредствено 
преди избори, предприети без наличието на