Държавен вестник, бр. 36, 2009 г., стр. 19

Б Р О Й  36
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  19
Но той може на конституционно основание да
констатира изискване за еднакъв статус на всич-
ките 240 народни представители независимо по
кой принцип в рамките на една избирателна
система, включително и механично съчетава-
ща пропорционалния и мажоритарния такъв,
са избрани те. На това основание противокон-
ституционност на разпоредби може да бъде
прогласено.
Точно този момент, свързан с предходната
аргументация, не можа да бъде отчетен от съда
по начин, който му дава възможност да се про-
изнесе като колективен, колегиален орган с
изискуемото от Конституцията мнозинство. Той
не можа да се обедини около виждането да обя-
ви за противоконституционна онази част от
разпоредбите, с които се нарушава Конститу-
цията, като едновременно с това зачете консти-
туционосъобразността на самото въвеждане на
мажоритарност в избирателната система.
С механичното  обявяване на всички текс-
тове, в които присъства думата “мажоритарен”
и нейните производни, за противоконститу-
ционни съдът би могъл да надхвърли в този слу-
чай собствената си компетентност, фактичес-
ки ограничавайки компетентността на парла-
мента, което е конституционно недопустимо.
3. По чл. 115, ал. 2 и 3 ЗИНП.
Конституционният съд приема, че разпоред-
бата не противоречи на Конституцията.
Заместването на мажоритарно избрани на-
родни представители с такива от пропорцио-
налните листи на партиите и коалициите не
противоречи на разпоредбите на Конституци-
ята, тъй като те са избрани от едни и същи
избиратели в интегриран избирателен район и
представляват едни и същи политически сили,
поради което вотът на избирателите не се под-
меня. Изчерпването на кандидатите от про-
порционалните листи би могло да доведе до
свободни парламентарни мандати, които да
останат незаети до края на мандата на Народ-
ното събрание, но това положение не може да
бъде избегнато, доколкото при пропорционал-
ната избирателна система не могат да се про-
веждат частични избори в отделни избирател-
ни райони.
Оспорената ал. 3 на чл. 115 ЗИНП урежда
хипотеза от пропорционалната изборна систе-
ма—в случай, че предсрочно се овакантява пар-
ламентарен мандат, а кандидатската листа, от
която е бил избран досегашният титуляр на
мандата, е изчерпана, тогава мандатът остава
незает до края на срока, за който е избрано
Народното събрание. Според проекта за реше-
ние тази разпоредба нарушава Конституцията,
защото допуска Народното събрание да работи
не с 240 народни представители, както е фикси-
рано в Конституцията (чл. 63), а с 239.
Конституцията по принцип предвижда
предсрочно прекратяване на отделни манда-
ти на народни представители и съдържа из-
черпателно изброяване на основанията за това.
При настъпването на което и да е от тях броят
на народните представители в конкретен мо-
мент ще намалее с 1 и ще спадне под 240 до
запълването на мандата или ако листата е
изчерпана—до приключване срока, за който
е избрано Народното събрание. До такъв ре-
зултат може да се стигне и при овакантяване
на мажоритарно зает мандат в последните 6
месеца от легислатурата, през който период
ЗИНП забранява да се насрочват частични
избори—чл. 115а, ал. 2, която разпоредба въ-
обще не се оспорва.
Налага се изводът, че в различните заложе-
ни в Конституцията и в закона хипотези вре-
менното функциониране на Народното събра-
ние при наличие на незаети индивидуални ман-
дати не е противоконституционно. Това е така,
защото самата Конституция предвидливо в нито
една своя конструкция не изисква мнозинство
повече от половината или 2/3 и т.н. от “240 на-
родни представители”, а изисква повече от по-
ловината “от всички народни представители”
(чл. 89, ал. 1, чл. 101, ал. 2), т.е. от всички, кои-
то в момента имат качеството народен предс-
тавител. Следователно чл. 115, ал. 3 ЗИНП не
противоречи на Конституцията.
Предвид горното и на основание чл. 149, ал. 1,
т. 2 от Конституцията Конституционният съд
Р Е Ш И :
1. Обявява за противоконституционен:
—Член 6, ал. 6 от Закона за избиране на на-
родни представители (ЗИНП) (ДВ, бр. 37 от
2001 г., с последно изменение в ДВ, бр. 31 от 24
април 2009 г.), създадена с § 3, т. 4 от Закона за
изменение и допълнение на Закона за избиране
на народни представители (ЗИДЗИНП) (ДВ,
бр. 31 от 24 април 2009 г.), относно думите “по-
лучилите не по-малко от осем на сто от дейст-
вителните гласове в страната и чужбина”, с
които се въвежда осем процента национална
изборна бариера за коалициите.
2. Отхвърля искането за обявяване противо-
конституционността на:
—Член 39, ал. 2 ЗИНП, създадена с § 23 , т. 2
ЗИДЗИНП.
—Член 115, ал. 2 и ал. 3 ЗИНП, създадени с
§ 80 ЗИДЗИНП.
—Разпоредбите от Закона за избиране на
народни представители в редакцията им след
Закона за изменение и допълнение на Закона
за избиране на народни представители (ДВ,
бр. 31 от 2009 г.), които представляват логи-
ческо единство с чл. 39, ал. 2 ЗИНП и с чл. 115,
ал. 2 и 3 ЗИНП.
Съдиите Румен Янков, Васил Гоцев, Люд-
мил Нейков, Владислав Славов и Благовест
Пунев са подписали решението с особено мне-
ние по чл. 115, ал. 2 и 3 ЗИНП и свързаните с
него текстове. Съдия Емилия Друмева е подпи-
сала решението с особено мнение по чл. 6, ал. 6
от същия закон.
Председател: Румен Янков