Държавен вестник, бр. 42, 2005 г., стр. 26

С Т Р .  26
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  42
Югозападният район, където този дял намалява след
1999 г. (поради по-динамичното развитие на ин-
дустриалния сектор), но независимо от това райо-
нът е с най-висок дял на брутна добавена стойност
от услуги (60,4%) след Североизточния (62,2%).
Най-динамичните отрасли в този сектор през пос-
ледните години са съобщенията (в резултат на бър-
зото развитие на пазара на мобилните комуника-
ции) и финансовите услуги. След 1998 г. с темпове,
близки до средните за страната, секторът на услу-
гите се развива в Северен централен, Североизто-
чен район и Югоизточен район, с по-ниски темпо-
ве от средните – в Северозападен и Южен центра-
лен район, и с най-високи – в Югозападен район.
Туризмът4  като отделен дял от сектор услуги
бележи непрекъсната тенденция на увеличаване на
своите приходи. България е страна с богат и разно-
образен потенциал за развитие на туризма. Налич-
ните рекреационно-туристически ресурси позво-
ляват развитието на разнообразни видове туризъм
и комбинации от тях и целогодишно или най-мал-
кото двусезонно използване. Природното и кул-
турното наследство на България дава възможности
за развитие на нови и перспективни видове тури-
зъм и туристически продукти, като културен, еко-
логичен, селски и приключенски туризъм. Важно
конкурентно предимство е и сравнително ниската
степен на туристическа и техническа усвоеност на
атрактивни за туризъм ареали, по-специално във
вътрешността на страната и особено в планински-
те райони. Наред с това България е разположена
сравнително близо до големите пазари на между-
народния туризъм в Западна, Северна, Централна
и Източна Европа.
От гледна точка на териториалното развитие на
туризма наличните оценки очертават две важни
констатации:
1.
Около половината от територията на страната
притежава голям ресурсен потенциал за турис-
тическо развитие.
2.
На практика няма по-значителна територия,
която да не разполага с повече или по-малко
благоприятни рекреационни ресурси. Това
означава, че никой ареал не бива да бъде на-
пълно изключен от туристическото развитие и
всяка община има ресурсни възможности да
развива някакъв вид отдих и туризъм (ако не
дълготраен, то поне краткотраен)5 .
Въпреки големия териториален обхват на райо-
ните за планиране и свързаните с това рискове за
„нивелиране“ на различията анализът на развити-
ето на туризма на това ниво очертава доста ясно
съществуващите диспропорции. По основните дан-
ни за развитие на туризма, респ. по техния принос
в националния туризъм, районите за планиране се
разделят ясно на три групи:
1) Североизточен и Югоизточен район – опре-
делящи за туристическото развитие с общо 70% от
легловата база, 58% от реалния леглови капацитет
и 73% от реализираните нощувки. Те са от решава-
що значение за международния туризъм (85% от
нощувките). Решаващ фактор за техния принос е
морското крайбрежие. От друга страна, е ха-
рактерно, че двата района концентрират в себе си
почти всички области с най-ниска оценка на усло-
вията за туризъм.
2) Югозападен и Южен централен район – важ-
ни за туристическото развитие на България, но със
значително по-малка тежест. На тях се падат 25%
от леглата, но с 34% от реалния леглови капацитет,
23% от реализираните нощувки и 12% от нощувки-
те на чужденци. Това са районите, в които са най-
високите планини в България и най-големите ком-
пактни планински масиви, както и районите с най-
големите градски центрове. Характерно е, че в тях
са концентрирани всички области, оценени като
такива с най-благоприятни условия за развитие на
туризма, с изключение на Бургас и Варна.
Таблица 3.
Основни показатели за туризма в районите за планиране, 2003 г., НСИ
Райони за планиране
Реализирани нощувки
Пренощували лица
Средства за
подслон
Легла
Легла-дено-
нощия
Общо
българи
чужденци
Общо
българи
чужденци
Северозападен
2,36%
0,90%
1,31%
0,72%
2,24%
0,16%
1,63%
2,68%
0,45%
Северен централен
9,25%
4,77%
6,75%
3,66%
11,48%
0,77%
9,76%
15,91%
2,83%
Североизточен
31,82%
40,39%
39,86%
44,24%
19,43%
53,41%
29,02%
16,46%
43,16%
Югоизточен
17,85%
29,37%
18,21%
28,42%
14,34%
33,62%
15,82%
8,93%
23,58%
Южен централен
23,23%
11,58%
16,02%
9,59%
28,43%
2,63%
17,81%
27,59%
6,80%
Югозападен
15,49%
12,99%
17,85%
13,37%
24,08%
9,41%
25,96%
28,43%
23,18%
О Б Щ О
1059
158865
38667492
12521479
3379309
9142170
2972644
1574659
1397985
 4 Вж. „Концепция за териториално развитие на туризма“, НЦТР, 2003.
 5 Това се потвърждава косвено и от факта, че практически няма стратегически документи на съответните нива,
които да не разглеждат туризма като един (често водещ) от приоритетите за развитие въз основа на наличието на
туристически ресурси в тяхната територия.