Държавен вестник, бр. 36, 2000 г., стр. 48

С Т Р .  4 8
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й 36
Чл. 26. Лесопатологичното обследване за пов-
реди от фитопатогенни бактерии се извършва през
периода юли—септември по повредите, изразя-
ващи се в увяхване, петносване или рак по отдел-
ни органи на дърветата, чрез пробни площи и
преглед на отделни дървета и части от тях.
Чл. 27. Лесопатологичното обследване за
повреди от фитонематоди се извършва през
периода юли—август, като за стъблените не-
матоди се взимат проби за изследване от 5
броя моделни дървета на 10 дка, а за почвени-
те—6 проби от по 200—300 гр почва за всеки
10 дка площ и се изпращат в лесозащитната
станция за анализ.
Чл. 28. Лесопатологичното обследване за
повреди от гризачи се извършва през есента и
рано напролет чрез залагане на пробни площи
с размери 10 Ч 50 м, по 1—2 броя на 10 дка. В
горските разсадници могат да се използват и
капани—по 15—20 броя на декар. Определят се
видът на гризачите и тяхната численост. Резул-
татите от обследването се отразяват в дневник
по образец (приложение № 4).
Чл. 29. Лесопатологичното обследване за
повреди от дивеч се извършва през пролетта
като се обследват не по-малко от 200 броя дър-
вета за младите (до 40 години) и 100 броя за
възрастните насаждения. Определят се видът
на повредата (прегризване, обелване и др.),
нападнатата площ и степента на повредите.
Чл. 30. Лесопатологичното обследване за
повреди от висши цветни полупаразитни расте-
ния се извършва през юли—септември по нали-
чието на храсти от паразита по дърветата и
нанесените повреди, като се обследват не по-
малко от 200 броя дървета за насаждения над 40
години. Определят се степента на нападение и
размерът на повредата по скала (слабо—1—2
броя храсти на дърво, силно—над 3 броя).
Чл. 31. Лесопатологичното обследване за
повреди от абиотични и антропогенни факто-
ри се провежда едновременно с това за насе-
комни вредители и гъбни заболявания. Отчи-
тат се причината, видът и степента на повре-
дата по площ или в куб. м/ха, по скала (прило-
жение № 8) или скалата за повреди в горските
разсадници.
Раздел V
Анализи на материали от лесопатологичното
обследване
Чл. 32. (1) Анализът на яйцата на насеком-
ните вредители се извършва визуално, директ-
но или след предварителна обработка (навлаж-
няване, обезкосмяване, премахване на хорио-
на, отглеждане във фотоеклектори и др.).
(2) Яйцата се определят на здрави, стерилни
и опаразитени.
(3) По установеното количество здрави яйца
средно на едно дърво се определя очакваното
обезлистване (приложения № 11 А, 11 Б и 12).
Чл. 33. (1) Анализът на ларвите и какавиди-
те на насекомните вредители се извършва визу-
ално, чрез дисекция и доотглеждане в лабора-
торни условия и/или природни условия.
(2) При анализа се определят: опаразитява-
нето и заболяванията (бактериози, вирози,
микози и микроспородиози).
(3) При установяване над 50 % смъртност
на ларвите на насекомния вредител в лабора-
торни условия от заболяване се очаква разви-
тие на епизоотия.
(4) Очакваното обезлистване за листоврът-
ките се определя чрез:
1. установяване на отношението между броя
на излюпените ларви и броя на живите пъпки на
клонките на всяко дърво; при 40—50 гъсеници на
100 живи пъпки се очаква 100 % обезлистване;
2. чрез определяне броя на излюпените гъсе-
ници на 100 г листна маса; листната маса на
клонките се определя по диаметъра на клонка-
та в долната част (приложение № 12).
(5) За определяне на диапаузата на какавиди
на боровите листни оси 50 % от тях се оставят
за имагиниране.
(6) По установеното количество на здравите
женски какавиди на боровите листни оси сред-
но на 1 м2 площ се определя очакваното обез-
листване (приложение № 11 А).
Чл. 34. Анализът за диагноза на заболяване-
то на дървесните видове се извършва чрез:
1. макроскопски метод—за определяне вида
и характера на заболяването и повредата (ин-
фекциозно или неинфекциозно, равномерно или
огнищно), вида, формата и размерите на плод-
ните тела и др. особености;
2. микроскопски метод—за определяне вида
на мицела и мицелни образувания, плодни тела
и спори и характерни повреди на тъканите;
3. биологичен метод—за определяне причи-
нителя на заболяването чрез отглеждане във
влажна камера и изолиране в чиста култура.
Г л а в а  т р е т а
ПРОГНОЗА ЗА НАПАДЕНИЕ ОТ ВРЕДИТЕ-
ЛИ, БОЛЕСТИ И ДРУГИ ПОВРЕДИ В ГОРИТЕ
Чл. 35. (1) Прогнозата се изготвя въз основа
на резултатите от лесопатологичното обслед-
ване, мониторинга в стационарни обекти, ана-
лиза на събраните материали и определените
количествени и качествени показатели.
(2) Прогнозите биват: годишни, краткосроч-
ни и многогодишни (дългосрочни).
Чл. 36. (1) Годишната прогноза предвижда
появяване на насекомни и други вредители,
болести и повреди, териториалното им раз-
пространение и степен на нападение в рамките
на една година. Тя включва:
1. обобщено сведение за резултатите от лесо-
патологичното обследване (приложение № 5*);
2. сведение за резултатите от анализите на
събраните материали от лесопатологичното
обследване (приложение № 13);
3. сведение за резултатите от лесопатологич-
ния мониторинг на стационарни обекти (при-
ложение № 3);
4. сведение за предвидени площи за водене
на борба (приложения № 14 А и 14 Б);