Държавен вестник, бр. 99, 2016 г., стр. 37

БРОЙ  99	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  37  
лабораторията. От всеки материал се изследва 
оптимален брой тъканни късчета, съответстващ 
на размера на формацията. 
3.3.2.3.10. По преценка на дежурния лекар 
се отделя тъканен материал за електронноми-
кроскопско или други видове специализирани 
патоморфологични изследвания.
3.3.2.4. Аналитични процедури:
3.3.2.4.1. Ръководителят на структурата по 
клинична патология изработва писмени ин-
струкции за работа с лабораторнaта апаратура, 
съобразени с тези на производителя.
3.3.2.4.2. За ИХХ техники се ползват прото-
коли и алгоритми, съобразени с препоръките 
на производителя.
3.3.2.4.3. Данни за медицинския лаборант, 
изработил цитологичния/биопсичния препарат, 
се отбелязват с печат или инициали на фиша/
препарата.
3.3.2.4.4. Медицинският лаборант носи лич-
на отговорност за етапите на обработка и 
постигнатото качество на препарата: качест-
вото на срезове при биопсичните изследвания, 
оцветяването на препаратите и спазването на 
съответните процедури при допълнителните из-
следвания – хистохимия, имунофлуоресценция, 
имунохистохимия и др.
3.3.2.5. Следаналитичен етап: 
3.3.2.5.1. Хистопатологичното изследване цели 
описание на находката и определяне на точна 
морфологична диагноза с клинично значимо 
интерпретиране на резултата. При диагностично 
трудни случаи, както и при невъзможност за 
определяне на дефинитивна диагноза се опис­
ва находката в диференциално-диагностичен 
план и се правят препоръки за допълнителни 
изследвания.
3.3.2.5.2. Структурата по клинична патология 
трябва да има разработена процедура за навре-
менно вписване и предаване на резултатите от 
извършените изследвания, както и клинично 
значимо интерпретиране на резултата.
3.3.2.5.3. Максималният срок на патологоана-
томичното заключение при рутинна хистологична 
оценка от началото на лабораторната обработка 
на биопсичния материал е 10 работни дни, за 
цитология – 5 работни дни, за скрининг – 25 
работни дни. За интраоперативна диагности-
ка – от регистриране на пристигането на мате-
риала – 30 минути.
3.3.2.5.4. При диагностично трудни и неясни 
случаи, изискващи допълнителни специализи-
рани изследвания, или при необходимост от 
висококвалифицирана консултативна оценка 
срокът на отговор за хистопатологична оценка 
може да бъде удължен максимум до 25 работни 
дни. Консултацията следва да бъде осъществена 
със специалист/специалисти, работещи в струк-
тура по клинична патология, със същото или 
по-високо ниво на компетентност въз основа на 
сключен между лечебните заведения договор или 
по избор на пациента.
3.3.2.6. Аутопсионна дейност.
3.3.2.6.1. Започва след задължителна иденти-
фикация на трупа и предварително запознаване 
с медицинската документация: история на забо-
ляването и предаутопсионна/клинична епикриза. 
Задължително се информира лекуващият лекар 
за началото на аутопсията. Лекарят обдуцент, 
извършил аутопсията, е длъжен в рамките на 
работния ден да отрази в аутопсионния журнал 
предварителната макроскопска патологоанато-
мична диагноза.
3.3.2.6.2. Лекарят обдуцент е задължен да 
извърши хистологично изследване (некропсия) 
от сецираните органи с макроскопски видими 
промени и таргетните органи според клиничната 
диагноза и епикриза, задължително е изследване 
на материал от сърце, бял дроб, бъбрек, черен 
дроб и слезка – дори без наличието на патоло-
гични промени в тях. В случаи на оперативни 
интервенции в областта на черепа и клинични 
данни за заболявания на централната нервна 
система задължително се отваря черепната кухи-
на, сецира се мозък и се изследва хистологично, 
както и във всички други случаи по преценка 
на обдуцента.
3.3.2.6.3. Задължително след аутопсията лека-
рят връща обратно в телесните кухини на трупа 
изследваните висцерални органи. Изключение 
да не бъдат върнати в трупа се допуска само 
в случаите, когато извършващият аутопсията 
лекар прецени, че е необходима предварителна 
фиксация за изследване на тъканта (мозък, бял 
дроб и др.), органът или част от него да не бъдат 
върнати в трупа. Същите задължително се из-
следват хистологично и остават в некропсичния 
архив като парафинов блок. Орган или част от 
него, който не може да бъде върнат в трупа и 
следва да бъде съхранен, се идентифицира със 
съответния аутопсионен номер за лесна просле-
димост, като това задължително се отбелязва 
в съответната част на аутопсионния протокол. 
3.3.2.6.4. Стандартният срок за изготвяне на 
патологоанатомичен протокол с окончателна 
диагноза и патологоанатомична епикриза е 25 
работни дни. При диагностично трудни и неясни 
случаи, изискващи допълнителни специализи-
рани изследвания, или при необходимост от 
висококвалифицирана консултативна оценка 
срокът на приключване може да бъде удължен 
максимално до 30 работни дни.
3.3.2.7. Изисквания към документацията.
3.3.2.7.1. Всички изследвани пациенти се регис-
трират в специално оформен дневник (журнал) под 
самостоятелен идентификационен цитологичен/
биопсичен номер, име, презиме и фамилия на 
пациента, номер на биопсичния/цитологичния 
материал и име на лекаря, изискващ изследва-
нето. Всеки пациент е с един номер – биопсичен 
или цитологичен, а материалите се означават 
след наклонената черта с допълнителния номер.
3.3.2.7.2. Документацията с резултатите от 
хистологичните/цитологичните/имунохистохи-
мичните и други изследвания на пациентите се 
съхранява за срок не по-кратък от 20 години. 
Препоръчително е съхранение на информацията 
и на електронна памет.
3.3.2.7.3. Материалите от биопсичните изслед-
вания се съхраняват, както следва: 
3.3.2.7.3.1. Резервите от биопсичните материали 
се съхраняват минимум 15 дни след изготвяне 
и изпращане на окончателната хистологична 
диагноза.