Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 29

Б Р О Й  62
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  29
ите от 3-то поколение. Би трябвало да се има
предвид, че до голяма степен HSCSD технологи-
ята вече се смята несъвременна и далекосъоб-
щителните оператори преминават на GPRS тех-
нологията. Ако условията за въвеждане на UMTS
не се забавят, операторите могат да не се въз-
ползват от EDGE технологията.
Би следвало да се очаква, че с разширяването
на честотните ресурси на мобилните оператори
съгласно план-графика за освобождаване на чес-
тотните ленти за GSM до 2004 г. те ще бъдат в
състояние да предложат 2.5G услугите на българ-
ския далекосъобщителен пазар.
5.6. UMTS
Универсалните мобилни телекомуникационни
системи (UMTS) в европейски мащаб продължа-
ват да се развиват, но първоначалният ентусиазъм
и темп е намалял. Това е видимо най-вече при про-
веждането на търгове (по-рядко конкурси) за ли-
цензиране на оператори на мобилни услуги от 3-то
поколение (3G). Тръжните цени, които далекосъ-
общителните оператори са склонни да дават, са
многократно по-малки от даваните през 2000 г.
Това до голяма степен се дължи на високите необ-
ходими технологични разходи. В България още не
са освободени основните честотни ленти (общо 230
MHz) за UMTS, за да се мисли за освобождаването
на лентите за разширение (още 160 MHz). Това
изоставане може да бъде преодоляно, като се нап-
рави график на поетапното освобождаване на чес-
тотни ленти за UMTS с няколко години напред.
Като първа цел ще се търсят честотни блокове с
минимум 2 Ч 10MHz в честотните ленти 1900—
1980MHz и 2110—2170MHz. До средата на 2003 г.
се очаква да е осигурен честотен ресурс с цел до
средата на 2004 г. да бъдат лицензирани първите
оператори. Ще продължи изучаването на чуждия
опит и в средносрочен план ще се разработва регу-
латорната рамка и стандартизационната база.
6. Развитие на спътниковите съобщения в Ре-
публика България
Спътниковите съобщения в Република Бълга-
рия са либерализирани още през 1998 г., като в
момента съществуват следните режими за лицен-
зиране на спътниковите мрежи и станции:
•
режим на индивидуална лицензия—изгражда-
не, поддържане и използване на обществени или
обособени далекосъобщителни мрежи от непод-
вижната спътникова радиослужба, използващи
индивидуално определен радиочестотен спек-
тър; използване на позиции на геостационар-
ната орбита, определени за Република Бълга-
рия с международни споразумения;
•
режим на обща лицензия—използване на мре-
жи и станции от спътниковите служби за собс-
твени нужди и ползващи радиочестотен спек-
тър за общо ползване; предоставяне на общес-
твена далекосъобщителна услуга—достъп до
глобални спътникови системи;
•
свободен режим—използване за собствени нуж-
ди на подвижни спътникови крайни устройства.
През периода 2000—2001 г. настъпиха структур-
ни промени в някои от международните спътнико-
ви организации, използващи геостационарни спът-
ници, с които Република България поддържа тяс-
но сътрудничество. INTELSAT и EUTELSAT ста-
наха частни компании, съответно INTELSAT Ltd.
и EUTELSAT SA, докато INMARSAT още през
1999 г. стана частна компания.
В областта на спътниковите системи, използ-
ващи негеостационарни спътници, проектът на
SKYBRIDGE за извеждане на 80 широколентови
спътника не се реализира. GLOBALSTAR продъл-
жава изграждането на планираните около 50 зем-
ни станции за осигуряване на максималното пок-
ритие на земната повърхност от спътниците на
системата. В този момент IRIDIUM не се използ-
ва за граждански цели, като до края на 2002 г. се
очаква да предлага услуги и за граждански нужди.
Плановете на TELEDESIC за пускане в експлоа-
тация на спътникова мрежа се уточняват. В Наци-
оналния честотен план на Република България е
осигурен честотен ресурс за тези системи.
Като основни тенденции в развитието на спът-
никовите услуги могат да бъдат посочени конвер-
генцията на различните услуги с въвеждането на
новите цифрови технологии, глобализацията на
услугите и на пазара на радиосъоръжения за пол-
зването им, както и нарастването на дела на ко-
мерсиалните приложения—резултат от либерали-
зацията и засилващата се конкуренция за достъп
до радиочестотния спектър и орбиталните ресур-
си. Акцентира се върху широколентовите прило-
жения, по-голямата мощност на спътниците, по-
широкото използване и по-бързия достъп до Ин-
тернет. Приоритетни са цифровите услуги чрез
спътникови системи: услуги, комутируеми през об-
ществената мрежа, услуги за частни мрежи, ра-
дио- и телевизионно разпръскване. Спътникови ор-
ганизации като INTELSAT, EUTELSAT и МОКС
“Интерспутник” предлагат широка гама от услуги:
TDMA, IDR, IBS, VSAT IBS, SCPC/DAMA, широко-
лентов Интернет, DTH TV, BVSAT, EDP, Skyplex,
DVP/IP, DAMA-STS, D-SAT, Open-Sky и др.
Българските лицензирани оператори използват
техническите възможности и услуги на около де-
сет спътникови оператори и спътникови органи-
зации, сред които INTELSAT, EUTELSAT,
TELENOR и МОКС “Интерспутник”, както за пре-
нос “точка до точка” и разпространение на теле-
визионни и радиопрограми, така и за VSAT корпо-
ративни мрежи и ефективен Интернет достъп чрез
спътници на наклонена орбита (геостационарни
спътници, излизащи от експлоатация), които пред-
лагат капацитет за Интернет с намалени тарифи.
В развитието на пазара на услуги с използване
на спътникови системи в частния сектор в Репуб-
лика България се очертава постепенно обособява-
не на големи частни оператори на земни станции,
които през последните 7—8 години са натрупали
опит, знания, измервателна апаратура, екип от
специалисти, контакти с чуждестранни операто-
ри, намерили своята ориентация в пазара на спът-
никовите съобщения.
В резултат на разработената Стратегия за раз-
витие на спътниковите съобщения в Република
България се предвиждат следните стъпки за реа-
лизацията є:
В краткосрочен план
Промени в ЗД:
•
дефиниране на понятията “хармонизирани” и
“нехармонизирани” честотни ленти и обхвати;
•
привеждане на изискванията за международна
координация и регистрация на честоти и чес-
тотни ленти на радиостанции в съответствие с
Радиорегламента на МСД;