Държавен вестник, бр. 8, 2016 г., стр. 133

БРОЙ  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  133  
За междинни стойности на наклони, между 
зададените в табл. 1, се извършва линейна интер-
полация за определяне на Vmax.
Таблица 1. Максимална скорост на тежкотоварен 
автомобил при изкачване и спускане по наклон
Наклон 
i [%]
-6 -5 -4 -3 -2 -1
0
1
2
3
4
5
6
Vmax 
[km/h] 49 63 74 83 85 87 90 78 72 63 54 48 40
1.6. Дял на леките автомобили с дизелов дви-
гател
Необходимото количество въздух за проветря-
ване зависи от състава на автомобилния парк, 
и по-специално от дела на леките автомобили 
с дизелов двигател. По възможност следва да се 
използват данни за състава на транспортния по-
ток, които се отнасят до конкретния проект. При 
недостатъчна информация се приема дял от 20 % 
на дизеловите автомобили от общия брой леки 
автомобили.
1.7. Коефициент за маса за тежкотоварен ав-
томобил 
Базовите стойности на емисиите на тежкото-
варен камион се отнасят за средна маса 23t на 
очакваните тежкотоварни превозни средства. За 
стойности между зададените в табл. 2 се извърш-
ва линейна интерполация.
Таблица 2. Корекционен коефициент fm за емиси-
ите на тежкотоварни превозни средства (HGV) 
с маса, различна от 23t
Вид на HGV
Маса 
[t]
CO
NOx
Непро-
зрачност
Единичен товарен 
камион
12
0,7
0,7
0,7
Средно тежък 
камион 
(за табл. 18 – 20)
23
1,0
1,0
1,0
Влекач с ремарке, 
прицеп, трейлър
32
1,9
1,9
1,9
1.8. Отчитане на специфични гранични условия
Въздушните течения около входа/изхода на 
тунела и разликите в плътностите между замър-
сения въздух в тунела и външния въздух могат 
значително да повлияят върху вентилацията на 
тунела. Тези въздействия трябва да се вземат 
предвид при оразмеряването на вентилационната 
система на тунела. Ветровият натиск (напор) вър-
ху входа/изхода на тунела се отчита въз основа на 
95-перцентила*1 от ветровите измервания и по-
специално – на ветровата компонента, насочена 
перпендикулярно на сечението на входа/изхода на 
тунела. Ветровият натиск се определя чрез резул-
татното динамично налягане на вятъра, действащ 
върху повърхността (площта) на входа/изхода. 
* Перцентил е статистическа характеристика на 
измерени данни, която изобразява стойност с опре-
делена представителност. Например 95-перцентил 
за измерените стойности на разликата между ат-
мосферните налягания между двата портала е стой-
ност, която е по-малка или равна на регистрираните 
стойности в 95 % от измерванията.
Естествените възходящи и низходящи въздуш-
ни потоци, както и на топлинната тяга при по-
жар, се пораждат от разликата в температурите и 
в плътностите на двете въздушни среди. Тези те-
чения са с променлива интензивност и посока и 
е наложително да се отчетат при оразмеряване на 
вентилационната система. Естествени разлики в 
температурата зависят от местните условия, а то-
плинната тяга при пожар зависи от мощността на 
пожара и предполагаемото разпространение на 
димните газове към момента на пълното разви-
тие на пожара с максимална топлинна мощност.
2. Влошаване на видимостта
Наличието на твърди частици във въздуха 
води до намаляване на видимостта в тунела, коя-
то е ключов фактор за безопасно спиране и спаз-
ване на дистанция. Видимостта се намалява от 
разсейване и поглъщане на светлината от праха 
във въздуха и от дима при пожари. Частиците 
(PM) в отработените газове се отделят от аус-
пуха в резултат на изгаряне на горивото, докато 
другите емисии се дължат на износване на гуми-
те и спирачките, износване на повърхността на 
пътя и витаещ във въздуха прах. Разсейването 
или поглъщането на светлината зависи от мате-
риала, размера и плътността на частиците, като 
интензивността на светлинния лъч намалява при 
преминаване през запрашен с тях въздух. 
2.1. Основни зависимости
При преминаване през замърсен въздух свет-
линният лъч отслабва, което може да се изрази с 
обобщения закон на Буге – Ламберт – Беер:
.
0
e
K
L
E
E
e−
=
×
,
(2)
където:
E0 е светлинният поток преди преминаване-
то, [lm];
E – светлинният поток [lm] след преминаване 
през слой с дължина L;
Kе – коефициент на екстинкция [m-1]; 
L – дължина на слоя, който светлината изми-
нава [m].
Мярката за влошаването на видимостта е ко-
ефициентът на екстинкция Kе, който се дефинира 
като темп на отслабване (редукция) на интензи-
тета на светлината по трасе с определена дължи-
на. Изразява се по следния начин:
0
1 ln
e
E
K
L
E


= −





(3)
Алтернативна зависимост за промяната на ви-
димостта е процентът на интензитета на светли-
ната E, която се губи от интензитета на източник 
E0 на разстояние L от него: 
100
,%
e
K L
S
e−
=

(4)
Приблизителното разстояние на видимост за 
отражателни знаци е D(m) = 2/K и D(m) = 6/K за 
осветени знаци. Видимостта на осветените зна-
ци през пожарния дим пада до под 15 m, когато 
K = 0,4. Скоростта на ходене при евакуация сил-
но намалява, когато видимостта падне под 8 m. 
3. Необходимо количество въздух за разреж-
дане на отделените вредности
3.1. Минимални изисквания към вентилация-
та на тунел