Държавен вестник, бр. 64, 2025 г., стр. 50

СТР.  50	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  64
следва да се тълкува и прилага в контекста 
на Решение № 13 от 2024 г. по к.д. № 1/2024 г. 
относно конституционната недопустимост ми­
нистрите да притежават двойно гражданство. 
По аналогичен начин, отчитащ естеството на 
конституционните функции на Министерския 
съвет, Съдът вече е тълкувал разпоредбата 
на чл. 65, ал. 2 от Конституцията (изисква­
нето кандидатите за народни представители, 
които заемат държавна служба, да прекъс­
нат изпълнението є след регистрацията си), 
като е приел, че това правило не се отнася 
до премиера и министрите, „за да не остане 
страната без легитимно правителство“ по 
време на избори за народни представители 
(Тълкувателно решение № 9 от 2001 г. по 
к.д. № 9/2001 г.).
ІІІ. Относно промените в чл. 99, ал. 5 и 
чл. 102, ал. 3, т. 3, както са въведени с § 7, 
т. 1 и § 8 ЗИД на Конституцията
При проведеното гласуване относно ос­
нователността на исканията за установяване 
на противоконституционност на промените в 
чл. 99, ал. 5 и чл. 102, ал. 3, т. 3, както са въ­
ведени с § 7, т. 1 и § 8 ЗИД на Конституцията, 
не се постигна изискуемото по чл. 151, ал. 1 
от Конституцията мнозинство от гласовете 
на повече от половината съдии от състава 
на Съда, поради което исканията следва да 
бъдат отклонени.
ІІІ.А. Според съдиите Павлина Панова, 
Атанас Семов, Янаки Стоилов, Соня Янку­
лова, Сашо Пенов и Невин Фети исканията 
са основателни, поради което промените в 
чл. 99, ал. 5 и чл. 102, ал. 3, т. 3, както са 
въведени с § 7, т. 1 и § 8 ЗИД на Конститу­
цията, следва да бъдат обявени за противо­
конституционни като невалидни.
Съдиите Павлина Панова, Атанас Семов, 
Янаки Стоилов и Соня Янкулова, като отчи­
тат идентичността на разпоредбите, предмет 
на настоящото конституционно дело и на 
к.д. № 1/2024 г., потвърждават изложеното 
в раздел V.А на Решение № 13 от 2024 г. по 
к.д. № 1/2024 г. относно оспорените разпоред­
би на § 7, т. 1 и на § 8 ЗИД на Конституцията, 
с които са въведени измененията на чл. 99, 
ал. 5 и на чл. 102, ал. 3, т. 3 от Конституцията.
Те изтъкват, че в производството по к.д. 
№ 1/2024 г. са прилагали еднакво висок 
стандарт по отношение на всички промени, 
включително както тези относно органите на 
съдебната власт, така и тези относно ролята 
на президентската институция при парламен­
тарна криза. Този стандарт, съдържащ се и 
в тълкувателната практика на Съда относно 
формата на държавно управление, е следван 
и в производството по к.д. № 38/2024 г. при 
произнасянето по оспорените § 7, т. 1 и § 8 
от ЗИД на Конституцията.
Прилагането на променените конститу­
ционни разпоредби, уреждащи формирането 
на служебно правителство, само потвърждава 
правилността на аргументите, изложени в 
становището им в Решение № 13 от 2024 г. 
относно този въпрос. 
Съдия Сашо Пенов към тези аргументи 
излага и следното:
Първична демократична легитимност 
според Конституцията има както Народното 
събрание като законодателен орган, така и 
президентът на републиката като неутрална 
власт, защото са органи, избирани пряко от 
гражданите.
Невинаги политическото представителство, 
основано на всеобщо избирателно право, е в 
състояние да осигури демократично управле­
ние в условията на политическа безизходица, 
както и в контекста на парламентарното 
управление въз основа на парламентарното 
мнозинство да упражни конститутивното си 
правомощие да излъчи Министерски съвет 
по реда на чл. 84, т. 6 във връзка с чл. 99, 
ал. 1 – 4 от Конституцията.
Когато Народното събрание не може да 
конституира носителя на изпълнителната 
власт, като избере парламентарно подкрепено 
правителство (редовно правителство) при съ­
ществуващото съотношение на парламентарно 
представените политически сили, се стига до 
политическа криза, която се развива в прави­
телствена, и като последица в парламентарна 
криза, с които се застрашава стабилността на 
държавното управление в защита на общия 
интерес. Парламентарното правителство идва 
на власт по волята на еднопартийно или 
коалиционно парламентарно мнозинство и 
упражнява изпълнителната власт, докато се 
ползва с неговата подкрепа. Чрез правител­
ството, формирано по парламентарен път и 
подкрепяно от мнозинството в парламента, 
се осъществява парламентарното управление.
Според мотивите на проекта на ЗИД на Кон­
ституцията относно служебното правителство 
„[к]онституционната логика на този институт 
е за кратък период от време в ситуация на 
парламентарна криза да осигури непрекъс­
ваемост в упражняването на функциите на 
изпълнителната власт, като в същото време 
свали политическото напрежение и доведе до 
успокояване на политическата обстановка“. 
Окончателната редакция на разпоредбата на 
чл. 99, ал. 5 обаче съществено се различава 
от първоначално предложената. При приема­
нето є не са взети предвид обсъжданията в 
заседанията на Комисията за изработване 
на проект на Конституцията на Република