Държавен вестник, бр. 21, 2012 г., стр. 15

БРОЙ  21	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  15  
принадлежащи към етнически малцинства, 
2005 – 2015 г., и Национална програма за по-
добряване на жилищните условия на ромите в 
Република България за периода 2005 – 2015 г.
Настоящият документ се приема за пе-
риод до 2020 г. включително. Оперативното 
изпълнение на Националната стратегия на 
Република България за интегриране на ромите 
(2012 – 2020) се осъществява чрез Плана за 
действие (ПД), изпълняван в два периода. 
Първият период, 2012 – 2014 г., завършва с из-
пълнението на Националния план за действие 
по международната инициатива „Десетилетие 
на ромското включване 2005 – 2015 г.“, акту-
ализиран през 2011 г., като с оглед неговото 
приключване (2 февруари 2015 г.) е предвиден 
цялостен анализ на изпълнението за периода.
Вторият период, 2014 – 2020 г., обхваща 
следващия програмен период на Европейския 
съюз по Оперативните програми за Бълга-
рия с оглед финансовата подкрепа и чрез 
инструментите на ЕС. С цел осигуряването 
на ефективност и устойчивост на мерките се 
предвижда междинен преглед/актуализация 
на ПД през 2017 г. 
След 2020 г. Стратегията ще може да бъде 
продължена, допълнена или изменена в зави-
симост от постигнатите резултати, съществува-
щите политически, социални и икономически 
реалности и нови предизвикателства. 
ІІ. АКТУАЛНО СЪСТОЯНИЕ НА РОМ-
СКАТА ОБЩНОСТ
По данни на Националния статистически 
институт от преброяването на населението и 
жилищния фонд от 2011 г. ромите остават тре-
тата по големина етническа група в България. 
Като роми са се самоопределили 325 343 души, 
или 4,9 % от българските граждани. 
Продължава тенденцията част от хората, 
които околното население назовава като 
„роми“ или „цигани“, да се самоопределят 
като българи, турци, румънци и др., което 
произтича от правото на преброяваното лице 
само да определи етническата си принадлеж-
ност или да не посочи такава.
Лицата от ромската етническа група са 
разпределени териториално във всички обла-
сти. Най-голям е делът им в област Монта-
на – 12,7 %, и Сливен – 11,8 %, следвани от 
Добрич – 8,8 %, Ямбол – 8,5 %, при общо за 
страната 4,9 %. Около половината (55,4 %) от 
самоидентифициралите се като роми живеят 
в градовете.
Възрастовата структура на ромите показва 
ясно изразена тенденция – с нарастване на 
възрастта намалява относителният дял на 
възрастовите групи: децата от 0 до 9 г. съста-
вляват една пета (20,8 %) от всички самоопре-
делили се като роми, групите на 10 – 19-го-
дишните и 20 – 29-годишните съставляват 
равни дялове, всеки от по 18,3 %, 30 – 39 г. са 
15,2 %; 40 – 49 г. – 11,6 %; 50 – 59 г. – 8,7 %; 
6 0 – 69 г. – 4,9 %; 70 – 79 г. – 1,9 %; 
80+ г. – 0,4 %.
Анализ на състоянието на ромската 
общност по сектори
Жилищни условия
Степента на урбанизация на отделните 
етноси е различна. В градове живеят три 
четвърти от самоопределилите се като бъл-
гари (77,5 %), около половината (55,4 %) от 
самоидентифициралите се като роми и почти 
две пети от самоидентифициралите се като 
турци (37,6 %).
Данни за промените в местоживеенето на 
големите етнически общности са приведени 
в табл. 1. 
Таблица 1
Местоживеене на големите етнически  
общности (в %)
На-
се-
лено 
мяс-
то
Българи
Турци
Роми
годи-
на
1992 2001 2011
*
1992
2001
2011
*
1992 2001 2011
*
град
71,6 73,5 77,5
31,6
37,0
37,6
52,3
53,8
55,4
село 28,4 26,5 22,5 68,4
63,0
62,4
47,7
46,2
44,6
Източник: НСИ 1994, 2004, 2011.
Ромите имат малко по-забавено и слабо 
изразено нарастване на градското население, 
отколкото гражданите от турски произход и 
етническите българи.
Ромите са единствената група, при която 
делът на децата и младежите до 19-годишна 
възраст, живеещи на село, е по-висок от отно-
сителния дял на ромското селско население.
Един сериозен проблем, пред който са 
изправени ромите, е нарастването на прос-
транствената обособеност на тяхната общност. 
Концентрацията на роми в обособени кварта-
ли се увеличи през последните петнайсетина 
години както в градските, така и в селските 
региони. Тази концентрация в обособени квар-
тали обикновено води до социална изолация 
на жителите им, до влошаване на жилищните 
условия, до проблеми с изграждането и под-
дръжката на инфраструктурата и хигиената, 
до транспортни проблеми и трудности при 
осигуряването на услуги. Една от най-тежките 
последици от тази обособеност е влошаването 
на възможностите за подготовка на младите 
поколения за работа във формалната икономи-
ка и засилващите се трудности при търсенето 
и намирането на работа. 
По данни на НСИ от последното преброя-
ване на населението и жилищата в България 
през 2011 г. етническите българи разполагат 
средно с 23,2 кв. м. жилищна площ на едно 
лице, при ромите тя е едва 10,6 кв. м. 
Значителна част от ромите, живеещи в 
градовете, обитават пренаселени квартали, 
често извън градската регулация, на места без 
изградена или със зле функционираща водо-