Държавен вестник, бр. 87, 2007 г., стр. 26

С Т Р .  26
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  87
1. с прости гранични условия—ако место-
положението и ролята на границите са доказа-
ни с конкретни проучвания и са постоянни във
времето;
2. със сложни гранични условия—ако место-
положението и ролята на границите са обосно-
вани по общогеоложки предпоставки, не са
доказани с конкретни проучвания или са про-
менливи във времето.
Чл. 15. (1) По сложност на хидрогеоложки-
те условия подземните водни тела или находи-
ща на минерални води се групират като:
1. I група—с прости хидрогеоложки условия:
филтрационните свойства са еднородни и гра-
ничните условия са прости;
2. II група—със сложни хидрогеоложки ус-
ловия: филтрационните свойства са нееднород-
ни или особено нееднородни и граничните ус-
ловия са сложни.
(2) Хидрогеоложките условия се определят
като сложни, ако е налице поне едно от избро-
ените условия по ал. 1, т. 2.
Чл. 16. (1) По степен на изученост подзем-
ните водни тела или находища на минерални
води се групират като:
1. I група—с добре изучени хидрогеоложки
условия;
2. II група—със средно изучени хидрогеолож-
ки условия;
3. III група—със слабо изучени хидрогеолож-
ки условия.
(2) Добре изучени са хидрогеоложките усло-
вия, когато чрез провеждането на специализи-
рани проучвания са изяснени:
1. филтрационните параметри и тяхната не-
еднородност;
2. местоположението, ролята и изменение-
то във времето на граничните условия;
3. филтрационното поле и въздействието на
съществуващите водовземания върху него;
4. хидрохимичните и геотермичните условия;
5. всички източници за формиране на екс-
плоатационните ресурси и съществуват данни
за количественото им определяне.
(3) Средно изучени са хидрогеоложките ус-
ловия, когато:
1. липсват детайли при изясняване на харак-
теристиките по ал. 2, т. 1, 3 и 4;
2. са изяснени местоположението, ролята и
изменението във времето на граничните условия;
3. са изяснени основните източници за фор-
миране на експлоатационните ресурси и същес-
твуват данни за количественото им определяне,
а останалите източници за формиране на ресур-
сите са второстепенни или предполагаеми.
(4) Слабо изучени са хидрогеоложките усло-
вия, когато:
1. има приблизителна представа за характе-
ристиките по ал. 2, т. 1, 3 и 4;
2. местоположението, ролята и изменение-
то във времето на граничните условия са неяс-
ни или недостатъчно изучени;
3. се познава само част от източниците за
формиране на експлоатационните ресурси на
водното тяло и липсват достатъчно данни за
количественото им определяне.
Чл. 17. (1) Проучване на подземните води се
извършва:
1. за водни тела, находища на минерални
води или части от водни тела, за които не са
налични данни за съставяне на концептуалния
модел по чл. 12;
2. в процеса на изграждане на съоръжения за
подземни води;
3. за оценка на състоянието на подземните во-
ди и въздействието върху тях при издаване на раз-
решителни за водовземане и ползване на подзе-
мен воден обект по реда на Закона за водите;
4. за разрешаване на дейности, които могат
да доведат до пряко или непряко отвеждане на
замърсители в подземните води по реда на За-
кона за опазване на околната среда, Закона за
управление на отпадъците и Закона за подзем-
ните богатства;
5. за определяне на площадки за разполага-
не на съоръжения за третиране на отпадъци.
(2) При проучването по ал. 1, т. 3, 4 и 5 се
извършва и оценка на риска от замърсяване на
подземните води по методиката за оценка на
риска, утвърдена от министъра на околната
среда и водите.
Чл. 18. (1) Обхватът и съдържанието на дей-
ностите за проучване на подземните води се
определят в зависимост от:
1. сложността на хидрогеоложките условия;
2. степента на изученост на водното тяло;
3. въздействието на човешката дейност вър-
ху състоянието на подземните води;
4. целта на проучването.
(2) Изискванията към дейностите по ал. 1 за
различните цели на проучване се определят с
инструкция, издадена от министъра на околна-
та среда и водите, която се обнародва в “Дър-
жавен вестник”.
Раздел II
Характеризиране на подземните водни тела
Чл. 19. (1) Състоянието на подземните води
се характеризира с количественото и химично-
то състояние на подземните водни тела.
(2) Количественото и химичното състояние
на подземните водни тела може да бъде добро
или лошо.
(3) Общото състояние на подземните води
се определя, като се приема по-лошото от със-
тоянията по ал. 2.
Чл. 20. (1) Състоянието на подземните води
се определя при характеризирането на подзем-
ните водни тела.
(2) Подземните водни тела, за които при
характеризирането по ал. 1 е установено, че съ-
ществува риск да не бъде постигнато добро
състояние на подземните води, се определят като
водни тела в риск.