Държавен вестник, бр. 57, 2022 г., стр. 4

СТР.  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  57
на секретар-протоколиста Милена Петро-
ва разгледа в закрито заседание на 12 юли 
2022 г. конституционно дело № 6 от 2022 г., 
докладвано от съдията Константин Пенчев.
Производството е по чл. 149, ал. 1, т. 2 от 
Конституцията на Република България във 
фазата за решаване на делото по същество.
Делото е образувано на 23 март 2022 г. по 
искане на главния прокурор на Република 
България за установяване на противоконсти-
туционност на чл. 25, чл. 86, ал. 1 в частта 
„включително и за изпълнението на препоръ-
ките на Народното събрание при обсъждането 
на предходния доклад“ и на чл. 86, ал. 5, 
изречение второ от Правилника за органи-
зацията и дейността на Народното събрание 
(ПОДНС, обн., ДВ, бр. 109 от 21.12.2021 г.).
Според вносителя оспорените разпоред-
би противоречат на чл. 8, чл. 84, т. 16 и 
чл. 117, ал. 2 от Конституцията. В искането 
се поддържа, че чл. 25 ПОДНС „недопустимо 
разширява“ конституционно предвидения 
контрол на законодателната над съдебната 
власт, с което се нарушава принципът на 
разделение на властите и се накърнява не-
зависимостта на съдебната власт. Посочва се 
също, че разпоредбата създава задължение за 
участие на главния прокурор в обсъждания 
на Комисията по конституционни и правни 
въпроси на Народното събрание относно 
прилагането на закона и дейността на проку-
ратурата и разследващите органи при липса 
на детайлно уредена процедура, без това да 
е обвързано с конкретна необходимост от 
дискусия и по теми, част от които излизат 
извън компетентността на главния прокурор 
и на самата Комисия.
В искането се изтъква също, че изискване-
то за провеждане на обсъждане „най-малко 
веднъж на три месеца“ е прекомерно, излиза 
извън системата на контрол и възпиране на 
отделните власти, представлява вмешателство 
в независимостта на съдебната власт и нару-
шава принципа на разделение на властите.
По отношение на чл. 86, ал. 1 ПОДНС в 
частта „включително и за изпълнението на 
препоръките на Народното събрание при 
обсъждането на предходния доклад“ и чл. 86, 
ал. 5, изречение второ ПОДНС в искането 
се поддържа, че разпоредбите недопустимо 
разширяват и допълват чл. 84, т. 16 от Кон-
ституцията. Посочва се, че с даването на 
препоръки на прокуратурата от Народното 
събрание и с изискването за отчет относно 
тяхното изпълнение се нарушава балансът 
между властите и се изземват конституционни 
функции на съдебната власт.
С Определение от 14 април 2022 г. Кон-
ституционният съд е допуснал искането за 
разглеждане по същество. 
По делото са постъпили писмени становища 
и правни мнения от следните конституирани 
заинтересовани институции и поканени ор-
ганизации, както и специалисти от науката 
и практиката: министъра на правосъдието, 
Висшия съдебен съвет, Върховния касационен 
съд, Върховния административен съд, Кама-
рата на следователите в България, Съюза на 
юристите в България и доц. д-р Деяна Марчева.
В своето становище министърът на право-
съдието подчертава, че с оглед на определе-
ната от законодателя роля на прокуратурата 
в реализирането на държавната наказателна 
политика и противодействието на престъп-
ността разпоредбата на чл. 25 ПОДНС се 
явява легитимна форма за постигане на 
повече прозрачност, информираност и пуб-
личност относно дейността є, без изземване 
или разместване на конституционни функции 
между отделните власти. Според министъра 
обсъждането по реда на оспорената разпоредба 
предполага единствено анализ на постигна-
тите резултати и констатираните проблеми и 
не може да се тълкува като предпоставка за 
накърняване на независимостта на съдебната 
власт. По отношение на чл. 86, ал. 1 ПОДНС 
в частта „включително и за изпълнението 
на препоръките на Народното събрание при 
обсъждането на предходния доклад“ и чл. 86, 
ал. 5, изречение второ ПОДНС министърът 
на правосъдието сочи, че отправянето на 
препоръки от народните представители към 
органа, чиято дейност се обсъжда, в никакъв 
случай не е от естество да накърни конститу-
ционния статус на прокуратурата или пряко 
да засегне дейността є, не може да повлияе 
негативно върху вътрешното убеждение на 
магистратите или да постави под съмнение 
тяхната безпристрастност, а напротив – може 
да се квалифицира като предпоставка за 
ефективно взаимодействие между органите 
на съдебната и законодателната власт.
Висшият съдебен съвет застава на позици-
ята, че с оспорените разпоредби от ПОДНС 
по недопустим начин се разширява консти-
туционно предвиденият контрол на законо-
дателната над съдебната власт, като по този 
начин се нарушава балансът между властите.
В становището на Върховния касационен 
съд се поддържа, че чл. 25 от Правилника 
създава механизъм за преодоляване на про-
блемите, породени от липсата на отчетност 
на прокуратурата на Република България 
и оглавяващия я главен прокурор, както и 
за търсене на отговорност от него. Според 
Върховния касационен съд предвиденият в 
оспорваната разпоредба механизъм е съо-
бразен с конституционно отредената роля 
на всяка институция от съдебната власт за 
реализиране на държавната политика в пра-
восъдието, като осигурява функционирането 
на независимите власти в условията на вза-
имодействие, баланс и контрол за постигане 
на целите в съответната сфера на държавното