Държавен вестник, бр. 83, 2021 г., стр. 3

БРОЙ  83	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
законодателната власт. Вносителят мотивира 
правния интерес от тълкуването и като посоч­
ва, че „по възможността Народното събрание 
да ограничава, макар и временно, правомощия 
на установени в Основния закон други органи 
на власт е възникнал междуинституционален 
спор“. Според вносителя фактът на приемане 
на оспореното по настоящото дело Решение 
за налагане на мораториум върху определени 
действия на държавните органи свидетелства, 
че спорът не е решен и понастоящем. В об­
стоятелствената част на искането е изразена 
и позицията на сезиращия субект по поста­
вения тълкувателен въпрос и в подкрепа са 
изложени съответните съображения и са 
приведени доводи.
С определение от 29.04.2021 г. Конститу­
ционният съд е допуснал искането за раз­
глеждане по същество. Съдът е конституирал 
като заинтересовани институции: Народното 
събрание, президента на Република България, 
Министерския съвет, Висшия съдебен съвет, 
Върховния касационен съд, Върховния адми­
нистративен съд и главния прокурор. 
Поканени са да дадат писмено правно 
мнение по предмета на делото проф. д.ю.н. 
Димитър Радев, проф. д-р Даниел Вълчев, 
проф. д-р Екатерина Михайлова, проф. д-р 
Емилия Друмева, проф. д-р Пенчо Пенев, 
проф. д-р Пламен Киров, проф. д-р Снежана 
Начева, проф. д-р Янаки Стоилов, доц. д-р 
Зорница Йорданова, доц. д-р Мартин Белов 
и доц. д-р Наталия Киселова.
По делото са постъпили писмени становища 
и правни мнения от следните конституирани 
заинтересовани институции и поканени спе­
циалисти от науката и практиката: Висшия 
съдебен съвет, главния прокурор и проф. д.ю.н. 
Димитър Радев.
В становището на Висшия съдебен съвет се 
поддържа разбирането, че Решението на 45-ото 
Народно събрание от 22 април 2021 г. в частта 
по т. 1, буква „е“, с което се налага мораториум 
върху дейността на държавните органи по из­
бор или назначаване на лица, заемащи висши 
публични длъжности по смисъла на чл. 6 от 
Закона за противодействие на корупцията и 
за отнемане на незаконно придобитото иму­
щество, в това число открити процедури по 
избор и/или назначаване на съдии, прокурори 
и следователи, както и процедури по избор 
на административни ръководители на органи 
на съдебната власт и техни заместници, и се 
препятства откриването на нови процедури, 
е в противоречие с разпоредбите на чл. 4, 
ал. 1, чл. 8, чл. 117, ал. 2, чл. 129, ал. 1 и 2 и 
чл. 130а, ал. 5 от Конституцията, както и с 
разпоредбата на чл. 133 от Основния закон. 
Относно искането за задължително тълку­
ване на чл. 86 във връзка с чл. 84 и 85, във 
връзка с чл. 111, ал. 3, във връзка с чл. 4, 
ал. 1 и чл. 8 от Конституцията на Република 
България Висшият съдебен съвет приема, че 
е недопустимо с решение на Народното съб­
рание временно да се спира изпълнението 
на установени от Конституцията и развити 
в законите правомощия на президента, из­
пълнителната власт, включително и когато 
Министерският съвет изпълнява функциите 
си в условията на чл. 111, ал. 3 от Конститу­
цията, други държавни органи, установени от 
Основния ни закон, и съдебната власт.
Според главния прокурор Народното съб­
рание като титуляр на законодателната власт 
не е овластено изрично от Конституцията 
да ограничава правомощия на останалите 
власти. Налагането на мораториум върху 
действия на останалите власти и президента, 
чрез които те осъществяват конституционно 
регламентирани правомощия, макар и да не 
представлява изземване на техни функции, 
по същество препятства (макар и временно) 
изпълнението на тези функции и представлява 
намеса в правомощията им.
В правното си мнение проф. д.ю.н. Дими­
тър Радев излага разбирането, че оспореното 
Решение на Народното събрание от 22 април 
2021 г. за налагане на мораториум върху оп­
ределени действия на държавните органи е 
прието в изпълнение на функциите на пар­
ламента, съдържа конституционосъобразни 
правни норми, не се намесва във функцията на 
другите две власти и има временен характер, 
поради което не противоречи на принципа 
на разделението на властите и на принципа 
на правовата държава.
Конституционният съд, след като обсъди 
доводите и съображенията, развити в искането, 
в становищата на конституираните институ­
ции и в представеното правно мнение, за да 
се произнесе, съобрази следното:
1. По искането за даване на задължително 
тълкуване на чл. 86 във връзка с чл. 84 и 85, 
във връзка с чл. 111, ал. 3, във връзка с чл. 4, 
ал. 1 и чл. 8 от Конституцията на Република 
България, във връзка със следното тълкува­
телно питане: „Допустимо ли е с решение на 
Народното събрание временно да се спира из­
пълнението на установени от Конституцията и 
развити в законите правомощия на президента, 
изпълнителната власт, включително и когато 
Министерският съвет изпълнява функциите 
си в условията на чл. 111, ал. 3 от Консти­
туцията, други държавни органи, установени 
от Основния ни закон, и съдебната власт?“:
Конституционната демокрация предполага 
наличие на разпределение на властването 
между относително независими един от 
друг титуляри, от които се изисква да си 
сътрудничат в съответствие с предварително 
установени процедури във формирането на 
волята на държавата. Предназначението на 
принципа на разделение на властите е да 
осигурява умерено управление, като по този 
начин се гарантира гражданската свобода. В 
този контекст конституционното устройство