Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 53

БРОЙ  37	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  53  
калкулирало за трансфера на ноу-хау и тех-
нологии за производството на боеприпаси 
в местна компания. Във всички случаи, с 
оглед нивото на развитие на индустриалните 
възможности на компаниите от българската 
отбранителна индустрия, развитието на по-
добни проекти е реалистично и ще се търсят 
начини за включване на подобни изисква-
ния в бъдещите договори за индустриално 
сътрудничество. 
Не на последно място, научната и раз-
войната дейност, и сътрудничеството между 
научните институти и предприятията от ин-
дустрията, е също от изключителна важност 
за развитие на бъдещи способности както 
за поддръжка на придобитото оборудване 
и техника, така и за доразвиване на вече 
придобити военни способности от българ-
ските въоръжени сили. При констатирана, 
доказана и обоснована необходимост от 
придобиване на допълнителни способности, 
подобни проекти биха били изключително 
целесъобразни.
Следва да се отбележи, че изпълнението 
на проекти за индустриално сътрудничество 
изисква засилено взаимодействие между мно-
жество държавни институции, компаниите 
от отбранителния сектор, научноизследова-
телски и образователни организации.
7. БЮДЖЕТНА РАМКА И ИЗТОЧНИЦИ 
ЗА ФИНАСИРАНЕ
Основно условие за ефективно изпълнение 
на проектите за модернизация, заложени в 
настоящата Програма за инвестиции в отбра-
ната до 2032 г., е осигуряването в цялостната 
дългосрочна перспектива на необходимите 
финансовите ресурси за капиталови разходи, 
необходими за нейната реализация. Капи-
таловите разходи са част от разходите за 
отбрана, които от своя страна са процент 
от БВП на страната. 
Във фокуса на поредица срещи на високо 
равнище на Алианса, наред с въпросите, 
свързани с дългосрочната адаптация, про-
дължава да се обсъжда справедливото раз-
пределение на тежестите и отговорностите 
и бъдещият ангажимент за инвестиции в 
отбраната след 2024 г. В декларацията след 
срещата на върха на НАТО във Вилнюс през 
месец юни 2023 г. изрично се настоява, че 
нивото на разходи за отбрана от 2,0% от 
БВП не следва да се разглежда като таван, а 
като минимална отправна точка за тяхното 
нарастване. Това се налага както от пови­
шените изисквания към способностите, про-
изтичащи от насоките в новите Политически 
указания на НАТО (PG-23) за адаптиране на 
възпиращия и отбранителен потенциал, така 
и поради значително повишените цени на 
основните бойни и поддържащи платформи 
заради инфлацията и повишеното търсене в 
глобален мащаб.
Основен източник за финансиране на из-
пълнението на проектите за модернизация за 
изграждане на отбранителните способнос­ти 
на Въоръжените сили са бюджетът на МО и 
разходите за отбрана по централния бюджет. 
Индикативната финансова макрорамка на 
Министерството на отбраната за периода 
2023 – 2032 г. е разработена въз основа на 
наличната към началото на месец ноември 
2023 г. информация за прогнозните мак-
роикономически показатели на страната, 
изискванията на „Националния план за 
повишаване на разходите за отбрана на 2% 
от БВП на Р България до 2024 г.“ (Национа-
лен план) и потребностите на Въоръжените 
сили. Разчетите са направени при обща 
численост на ВС възлизаща на 37 хил. д. 
При осигуряване на разходи за отбрана в 
съответствие със заложената макрорамка на 
ниво 2% от БВП на страната практически е 
невъзможно едновременното увеличаване на 
числеността на личния състав и осигуряване 
на необходимите средства за модернизация 
и превъоръжаване. 
Разчетите са извършени въз основа на 
информация от РМС № 459 от 5.07.2023 г. 
за одобряване на проекта на Закон за дър-
жавния бюджет на Република България за 
2023 г., средносрочната финансова прогноза 
за периода 2024 – 2026 г., както и на база на 
актуализираната есенна макроикономическа 
прогноза по данни от Министерството на 
финансите (МФ) към 8 ноември 2023 г. На 
базата на прогнозните стойности на БВП с 
използване на параметрите на Националния 
план за повишаване на разходите за отбрана 
на 2,0% от БВП на Република България до 
2024 г. се изчисляват разходите за отбрана 
за всяка една от годините. 
По-голямо превишаване на стойността 
2,0% от БВП, а именно 2,23%, е предвидено 
само за 2026 г. с оглед значителните сред-
ства, които следва да бъдат разплатени в 
рамките на посочената финансова година по 
вече сключени договори за придобиване на 
въоръжение и техника. Разходите за отбрана 
в периода след 2027 г. до края на разглежда-
ния период в съответствие с Националния 
план са в размер на 2,0% от БВП.
Разходите за личен състав за 2023 г. са 
в съответствие с планираното за годината 
с добавен трансфер за държавните висши 
военни училища и разходите за пенсии на 
военнослужещи (по данни от НОИ), нама-
лени с отчисленията за военнослужещи към 
пенсионните фондове. След 2026 г. разходите 
за личен състав по препоръка на Министер-
ството на финансите остават на същото ниво. 
Текущата издръжка за 2023 г. е в съответ-
ствие с планираното за годината с добавени 
средства за военни съдилища и военни про-
куратури и тези, изплащани от бюджетите 
на Министерството на външните работи и