Държавен вестник, бр. 21, 2007 г., стр. 46

С Т Р .  46
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  21
Изследването се извършва в рамките на един
ден. Тъй като пробите се вземат само от органи на
мъртви животни, приложението им за откриване
на болестта е ограничено. Сигурността на резул-
татите от изследването може да бъде намалена от
съмнителна флуоресценция, особено когато извър-
шващият няма достатъчно опит с метода или ко-
гато изследваните органи са били загнили.
2. ELISA за откриване на антиген
Различни техники ELISA позволяват да се от-
крива антигена на вируса. Антигенът ELISA тряб-
ва да е достатъчно чувствителен, за да позволи
получаването на положителен резултат при жи-
вотни с клинични признаци на класическа чума
по свинете.
Използването на ELISA се препоръчва за от-
криване на антигена в проби от животни с клинич-
ни признаци или патологични изменения на забо-
ляването. Те не са подходящи за индивидуално
изследване. Най-подходящи са пробите от левко-
цити, кръвен серум, несъсирена кръв, както и сус-
пензия от органите, описани в т. 1, взети от свине,
за които съществува съмнение за инфекция с виру-
са на класическата чума по свинете.
ELISA може да се извърши в рамките на един
ден с помощта на автоматизирана техника. Основ-
ното му предимство е възможността да се обра-
ботват голям брой проби за кратко време. Препо-
ръчва се да се използва ELISA, която дава задово-
лителни резултати при работа с референтен мате-
риал. В момента обаче всички ELISA, които се
продават, са по-малко чувствителни от изолира-
нето на вируса в клетъчна култура и чувствител-
ността им е далеч по-висока при кръвните проби
от прасенца, отколкото от възрастни свине.
Б. Изолиране на вируса
1. Изолирането на вируса се основава на зара-
зяване с материала от пробата на чувствителна
клетъчна култура от свине. Ако в пробата присъст-
ва вирусът на класическата чума по свинете, той
се намножава в клетките в количества, които се
установяват по цветната реакция на заразените
клетки с натоварени антитела. Необходимо е да
има на разположение специфични антитела срещу
класическата чума, за да се направи диференциал-
на диагноза по отношение на другите вируси.
2. Най-подходящи за изолиране на вируса на кла-
сическата чума по свинете са левкоцитите, кръвна-
та плазма или цялата кръв от проби, несъсирената
кръв или проби от органите, описани в част А, т. 1.
3. Методът на изолиране на вируса е по-подхо-
дящ за анализ на проби от малък брой животни,
отколкото за масов контрол. Той е много трудо-
емък и резултатите се получават най-малко след
три дни. Може да се наложи да се направят още
два пасажа на клетъчни култури, когато се от-
крие слабо наличие на вируса в пробата. Поради
това периодът на изследване до получаването на
крайния резултат може да продължи до десет дни.
Загнилите проби могат да се окажат цитотоксич-
ни за културата и да ограничат по този начин при-
ложението на метода.
4. Изолирането на вируса се препоръчва, кога-
то с други методи наличието на вируса на класи-
ческата чума по свинете вече е потвърдено. То се
използва като референтен тест за потвърждаване
на вече получените положителни резултати с ме-
тод ELISA за откриване на антиген, полимеразно-
верижна реакция (PCR) или имунофлуоресцентен
метод, непряко оцветяване с пероксидаза.
Изолатите на вируса на класическа чума по
свинете, получени по този начин, служат за ха-
рактеризирането на вируса, и по-специално за
генетичното типизиране и молекулярната епи-
демиология.
5. Всички изолати на вируса на класическата
чума по свинете, взети от всички първични огни-
ща, при първоначални случаи на инфекция при диви
свине или от случаи на зараза, установени в клани-
ца или транспортно средство, се изпращат за опре-
деляне на генетичния тип в референтна лаборато-
рия на Европейския съюз.
В. Откриване на генома на вируса
1. Полимеразно-верижната реакция служи за
откриване на генома на вируса в пробите от кръв,
тъкани и органи. Малки фрагменти от рибонукле-
иновата киселина (РНК) на вируса се транскриби-
рат във фрагменти дезоксирибонуклеинова кисе-
лина (ДНК) и се амплифицират от PCR до устано-
вими количества. Тъй като изследването позволя-
ва да се открие само сегмент от генома на вируса,
PCR може да даде положителен резултат дори и
при отсъствие на вируса на класическата чума по
свинете (например при загнили тъкани или проби
от възстановяващи се от заболяване свине).
2. Полимеразно-верижната реакция се използ-
ва за ограничен брой подбрани проби от съмни-
телни животни или материал от абортиран плод.
Той може да бъде идеалният метод при трупове
на диви свине, когато материалът е загнил и изо-
лирането на вируса е невъзможно поради цито-
токсичност.
3. Най-подходящият материал за PCR диагнос-
тика са пробите от органите, изброени в точката
за изолиране на вируса, или несъсирена кръв.
4. Полимеразно-верижната реакция може да се
извърши за 48 h. За нея са необходими подходяща
лабораторна техника, отделни помещения и ква-
лифициран персонал. Едно от предимствата на
метода е, че заразените вирусни сегменти не тряб-
ва да се възпроизвеждат в лаборатория. Методът е
много чувствителен, но лесно може да се получи
замърсяване, което води до лъжливо положител-
ни резултати. Затова е необходимо да се приложат
строги процедури за качествен контрол. Някои
методи са специфични общо за всички вируси и
налагат допълнителни изследвания за проверка,
като сегментиране на продукта от полимеразно-
верижна реакция.
Г. Оценка на резултатите от вирусологични-
те изследвания
1. Вирусологичните изследвания са необходи-
ми за потвърждаване на наличието на класическа
чума по свинете.
Изолирането на вируса трябва да се счита за
референтния вирусологичен тест и следва да се
използва като тест за потвърждаване, когато се
налага. Особено се препоръчва в случай, че въп-
реки положителните резултати от имунофлуорес-
центния метод, тестовете ELISA или PCR, не са
установени клинични признаци или лезии от забо-
ляването и във всеки друг съмнителен случай.