Държавен вестник, бр. 34, 2005 г., стр. 31

Б Р О Й  34
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  31
2. Всяка страна, която произвежда и/или из-
ползва ДДТ, ограничава подобно производство
и/или употреба като биоцидни продукти за кон-
трол върху носителите и разпространителите на
болести, съгласно препоръките и насоките на
Световната здравна организация за употреба на
ДДТ и когато въпросната страна не разполага с
безопасни, ефективни и финансово приемливи
заместители.
3. В случай че страна, която не е вписана в ре-
гистъра, установи, че се нуждае от ДДТ за контрол
върху носители и разпространители на болести, тя
уведомява възможно най-бързо Секретариата, за
да се добави незабавно нейното име в Регистъра за
ДДТ. Същевременно се уведомява и Световната
здравна организация.
4. На всеки три години всяка страна, която
използва ДДТ, предоставя на Секретариата и
на Световната здравна организация във форма-
та, определена от Конференцията на страните и
консултирана със Световната здравна органи-
зация, информация за използваните количест-
ва, условията на употреба и значимостта от тази
употреба за стратегията за борба с болестите на
страната.
5. С цел намаляване и окончателно преуста-
новяване на употребата на ДДТ Конференцията
на страните насърчава:
(а) всяка страна, използваща ДДТ, да разрабо-
ти и приложи план за действие като част от плана
по прилагане в съответствие с чл. 7. Този план за
действие включва:
(i)
разработване на законови и други ме-
ханизми, осигуряващи използването на
ДДТ само за контрол върху носителите
и разпространителите на болести;
(ii) прилагане на подходящи алтернатив-
ни продукти, методи и стратегии, вклю-
чително стратегии за устойчиво управ-
ление, осигуряващи трайната ефектив-
ност на тези алтернативи;
(iii) мерки за подобряване на здравните
грижи и за намаляване на заболевае-
мостта;
(б) страните според своите възможности под-
крепят проучването и разработването на безопас-
ни алтернативни химични и нехимични продукти,
методи и стратегии за страните, използващи ДДТ,
в съответвие с условията в тези страни и с цел
намаляване на заболеваемостта при хората и не-
благоприятното влияние върху икономиката. Фак-
торите, на които трябва да се наблегне при обсъж-
дането на алтернативи или комбинация от алтер-
нативи, включват рисковете за здравето на хората
и последиците за околната среда в резултат на
прилагането на алтернативите. Приемливите ал-
тернативи на ДДТ създават по-малък риск за здра-
вето на хората и за околната среда, подходящи са
за контрол над заболеваемостта при условията на
въпросните страни и са подкрепени с данни от
мониторинговата дейност.
6. Започвайки от първото си заседание и поне
на всеки три години след това, Конференцията на
страните, при консултации със Световната здравна
организация, оценява продължаващата необходи-
мост от използването на ДДТ за контрол върху
носителите и разпространителите на болести въз
основа на наличната научна, техническа и иконо-
мическа информация, както и информация за опаз-
ването на околната среда, включително:
(а) производството и употребата на ДДТ и ус-
ловията, посочени в алинея 2;
(б) наличието, приемливостта и прилагането
на заместители на ДДТ; и
(в) напредъка в укрепването на капацитета на
страните за безопасно преминаване към подобни
алтернативи.
7. Дадена страна може да оттегли по всяко вре-
ме своето име от Регистъра за ДДТ, след като
внесе писмено уведомление до Секретариата. От-
теглянето влиза в сила от датата, посочена в уве-
домлението.
ПРИЛОЖЕНИЕ В
Непреднамерено производство
Част I. Устойчиви органични замърсители,
които са предмет на изискванията на чл. 5
Това приложение се отнася за следните устой-
чиви органични замърсители, образувани и отделя-
ни непреднамерено от антропогенни източници:
Химично вещество или препарат
Полихлорирани дибензо-р-диоксини и
дибензофурани (РСDD/РСDF)
Хексахлорбензен (НСВ) (САS № 118-74-1)
Полихлорирани бифенили (PCB)
Част II. Категории източници
 Полихлорираните дибензо-р-диоксини и ди-
бензофурани, хексахлорбензенът и полихлорира-
ните бифенили се образуват непреднамерено и
се освобождават от термични процеси, включва-
щи органични вещества и хлор, в резултат на не-
пълно изгаряне или химични реакции. Следните
категории промишлени източници са с потенци-
ал за образуване в сравнително големи количес-
тва и за изпускане на тези химични вещества в
околната среда:
(а) инсталации за изгаряне на отпадъци, вклю-
чително инсталации за съвместно изгаряне на
битови, опасни или медицински отпадъци или на
канализационни утайки;
(б) циментови пещи, в които се изгарят опасни
отпадъци;
(в) производство на целулоза, при което се из-
ползва свободен хлор или химични вещества, об-
разуващи свободен хлор, за избелване;
(г) следните термични процеси в металургията:
(i)
вторично производство на мед;
(ii) инсталации за синтероване в стома-
но- и чугунодобивната промишленост;
(iii) вторично производство на алуминий;
(iv) вторично производство на цинк.
Част III. Категории източници
Полихлорираните дибензо-р-диоксини и дибен-
зофурани, хексахлорбензенът и полихлорирани-
те бифенили могат непреднамерено да се образу-
ват и изпускат от следните категории източници,
включващи: