Държавен вестник, бр. 43, 2011 г., стр. 25

БРОЙ  43	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  25  
o Сигурност на енергоснабдяването – нацио­
налната зависимост от внос на горива и енергия 
понастоящем е 47% и ще се увеличава. Това 
носи политически и икономически рискове. 
Енергийната ефективност е най-евтиният и 
ефективен начин за намаляване на тези рискове.
o Борба с енергийната бедност – част от бъл­
гарските граждани имат затруднения с разходите 
си за потребена енергия, които представляват 
значителен дял от приходите им. Подпомага­
нето на тези граждани да намалят енергийната 
си консумация по разходоефективен начин е 
най-подходящият начин за решаване на този 
проблем. По отношение на публичните финан­
си и енергийната им съставка от значение е 
санирането на обществените сгради.
Поради това енергийната ефективност е с 
най-висок приоритет в енергийната политика 
на страната. Основните направления, при които 
е налице потенциал за енергоспестяване, са:
o Спестяването на енергия при крайното 
потребление, в т. ч. при домакинствата, транс­
порта, индустрията и услугите;
o Спестяване на енергия в процесите на 
производство и преобразуване на енергия, в 
т.ч. развитие на газоразпределителната мрежа, 
намаляване на загубите при пренос и разпреде­
ление на енергия, повишаване на ефективността 
на термичните централи, повишаване дела на 
енергията, произведена по високоефективен 
комбиниран начин.
Предложената цел за 50% намаляване на 
енергийната интензивност на БВП е опреде­
лена на базата на оценка на съществуващия 
технически потенциал в страната, както и на 
базата на анализ на достиженията на другите 
държави членки. Ние ще я третираме като 
минимална и задължителна за изпълнение цел.
4. Политика
(1) Висок потенциал за енергоспестяване 
има в енергийния отрасъл – по цялата верига 
на добив, трансформиране и транспортиране 
на енергия. В това отношение приоритетна 
задача на националния регулатор е да въведе 
регулаторни и пазарни икономически стимули 
за реализиране на мерки за енергийна ефек­
тивност както за енергийните компании, така 
и за крайните потребители. 
(2) За да се създадат условия за ефективно 
използване на енергия за отоплителни цели от 
населението, ще създадем условия за достъп до 
газоразпределителна мрежа на 30% от домакин­
ствата в страната. Използването на природен 
газ за отопление и битови нужди изисква три 
пъти по-малко енергия в сравнение с използ­
ването на електрическа енергия. 
(3) Най-ефективният и сигурен начин за 
задоволяване на енергийните нужди е децен­
трализираното, включително в нашите домове, 
производство на енергия от ВЕИ. Децентра­
лизираното производство концентрира ком­
плексни ползи, защото: избягва загубите при 
Чрез него се осигурява финансиране на енер­
гоефективни проекти в различни сектори на 
производство и потребление на енергия.
3. Цели
Целите за енергийна ефективност засега не 
са правно обвързващи за държавите членки, но 
дискусии в това отношение се водят и регла­
ментирането вероятно ще стане факт в близко 
бъдеще. Независимо от европейските решения 
ние трябва да започнем интензивна политика 
на национално ниво. 
България цели да намали с 50% енергийната 
интензивност на БВП до 2020 г., като достигне 
стойност на този показател 456 тне/М€05 спрямо 
равнището му за 2005 г. 913.3 тне/М€05. Изпъл­
нението на предстоящите за одобрение с Енер­
гийната стратегия на Република България 2020 
мерки и политики по отношение на повишаването 
на енергийната ефективност има за цел да дове­
де до подобряване на енергийната ефективност 
приблизително с 25%, или спестяване на повече 
от 5 млн. тне първична енергия в сравнение с 
базовия сценарий за развитие към 2020 г. 
Фиг 6. Брутно вътрешно потребление на енер­
гия – базов сценарий и сценарий с максимално 
оползотворяване на потенциала за енергийна 
ефективност. 
Брутно вътрешно потребление на енергия, млн.тне
0
10
20
30
2005
2010
2015
2020
Брутно вътрешно потребление на енергия - базов сценарий
Брутно вътрешно потребление на енергия - целеви сценарий 
Тези наши намерения се мотивират с мно­
гостранните ползи от енергоспестяването, а 
именно:
o Ограничаване на климатичните проме­
ни – спестяването на енергия е възможно най-
бързият и разходоефективен път за: постигане 
на националните стратегически цели за борба 
с климатичните промени, гарантиране на енер­
гийната сигурност и постигане на устойчиво 
икономическо и социално развитие. 
o Конкурентоспособност, заетост и възста­
новяване на икономиката – спестяването на 
енергия ще направи нашата индустрия по-кон­
курентна и българските граждани по-благосъс­
тоятелни. В допълнение мерките за енергийна 
ефективност в домакинствата и транспорта ще 
създадат много работни места в страната.
5 млн.тне
енергийни 
спестявания