Държавен вестник, бр. 58, 2019 г., стр. 54

СТР.  54	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  58
връзка с предвидения в тази разпоредба срок, 
нито са посочени целите, които ще се постиг-
нат с така въведената уредба и очакваните 
резултати от прилагането є. Както се посочи 
по-горе, по силата на чл. 214 ЗЛПХМ обект 
на паралелен внос са лекарствени продукти, 
разрешени за употреба в друга държава член-
ка, внасяни паралелно на територията на 
Република България, когато са еднакви или 
подобни на лекарствен продукт, разрешен за 
употреба в Република България по реда на 
този закон. Изрично в нормата на чл. 215, 
ал. 6 ЗЛПХМ се предвижда, че паралелно 
внесеният продукт се използва при условия­
та на издаденото разрешение за употреба 
на лекарствения продукт на територията на 
Република България.
Гореизложеното мотивира извода, че док­
ладът на министъра на здравеопазването, 
въз основа на който е прието ПМС № 348 от 
3.11.2014 г., както и докладът, въз основа на 
който е прието ПМС № 323 от 20.11.2015 г., не 
отговаря на изискванията по чл. 28, ал. 2 ЗНА 
в частта относно оспорените разпоредби. Така 
допуснатото нарушение следва да се определи 
като съществено, тъй като липсата на мотиви 
за причините, които са наложили приемането 
на тези разпоредби, както и за целите, които 
се поставят с въвеждането на отделна про-
цедура по ценообразуване за лекарствените 
продукти с разрешения за паралелен внос, 
препятства възможността съдът да провери 
съответствието на подзаконовия нормативен 
акт в оспорената част с норми от по-висок 
ранг и да се произнесе по възраженията на 
жалбоподателя за нарушения в структурата 
на пазара на лекарствените продукти.
При липсата на конкретизация на отдел-
ните причини за въвеждането на оспорената 
уредба не може да се прецени дали се касае 
за ограничителни мерки при определянето 
на реда и условията за ценообразуване на 
лекарствените продукти, разрешени за упот­
реба в страната от паралелен внос, или се 
касае за уеднаквяване на правилата за це-
нообразуване на лекарствените продукти с 
разрешения за употреба и на лекарствените 
продукти с разрешения за паралелен внос. 
Това е така независимо от обстоятелството, 
че към проекта за съответното постановление 
е изготвена и финансова обосновка, одобрена 
от министъра на финансите, тъй като в нея 
липсват каквито и да било съображения за 
финансовата страна на оспорените измене-
ния в режима на ценообразуване. Само на 
това основание оспорените разпоредби се 
явяват незаконосъобразни и следва да бъдат 
отменени.
Несподелими са аргументите на ответника, 
че спазването на чл. 28, ал. 2 ЗНА е установе-
но в решението по адм. дело № 11996/2015 г., 
тъй като негов предмет е разпоредба, приета 
с ПМС № 97 от 19.04.2013 г. (ДВ, бр. 40 от 
2013 г.). Оспорените разпоредби, предмет на 
настоящото производство, са приети с ПМС 
№ 348 от 3 ноември 2014 г. (ДВ, бр. 92 от 
2014 г., в сила от 7.11.2014 г.) и съответно ПМС 
№ 323 от 20 ноември 2015 г. (ДВ, бр. 92 от 
2015 г.) и именно мотивите за изменението, 
респективно създаването им, са релевантни 
за дължимата от съда преценка.
Останалите възражения на жалбоподателя 
за допуснати нарушения на административно­
производствените правила са неоснователни.
Противно на възражението на оспорващия, 
че проектът за ПМС № 348 от 3.11.2014 г. не 
е съгласуван с Националния съвет по цени 
и реимбурсиране на лекарствените продук­
ти (създаден по силата на чл. 258, ал. 1 
ЗЛПХМ, в сила от 21.12.2012 г.) като орган, 
който утвърждава и регистрира цените на 
лекарствените продукти съгласно чл. 261  
ЗЛПХМ, от представеното като доказателство 
становище от Националния съвет по цени и 
реимбурсиране на лекарствените продукти 
се установява, че същият е изложил писмено 
позицията си по проекта за визираното ПМС 
пред Министерството на здравеопазването.
Видно от приложените по преписката 
доказателства, проектът за Постановление 
№ 348 от 3.11.2014 г. и проектът за ПМС № 323 
от 20.11.2015 г. са съгласувани с останалите 
министри съгласно чл. 32, ал. 1 от Устрой-
ствения правилник на Министерския съвет и 
неговата администрация. При приемането на 
първото постановление са обсъдени и възра-
женията на Българския фармацевтичен съюз, 
„Акта Фарма“ – ЕООД (конкретно по текста 
на чл. 34, ал. 1 от наредбата), Асоциацията 
на научноизследователските фармацевтични 
производители в България, Българската ге-
нерична фармацевтична асоциация. В про-
изводството по приемане на второто ПМС 
възражения и предложения са направили 
Българската асоциация по паралелен внос, 
Националният съвет по цени и реимбурсиране 
на лекарствените продукти – по отношение 
проекта за ПМС № 323 от 20 ноември 2015 г., 
Българската асоциация за лекарствена инфор-
мация, Българската генерична фармацевтична 
асоциация, Българският фармацевтичен съюз, 
Асоциацията на научноизследователските 
фармацевтични производители в България, 
„Чайкафарма – Висококачествените лекар-
ства“ – АД.
Неоснователно е и възражението за на-
рушение на чл. 36, ал. 1 от Устройствения 
правилник на МС и неговата администра-
ция. Действително материалите и за двете 
постановления за изменение на наредбата, 
включително и на оспорените разпоредби, са 
внесени в МС в деня преди заседанието, на 
което са приети. Неспазването на предвидения