Държавен вестник, бр. 43, 2011 г., стр. 33

БРОЙ  43	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  33  
Ако поставените цели бъдат изпълнени, 
ще се достигне до значително подобрение на 
основни енергийни индикатори. Сравнението 
е на база състоянието през 2005 г., прогнозата 
за 2020 г. при запазване на сегашната поли­
тика (Базов сценарий) и прогнозата за 2020 г. 
при осъществяване на стратегическите цели 
(Целеви сценарий):
● Ключовата цел, към която се стремим, 
е подобряването на енергийната ефективност. 
Основен индикатор за това е енергийната 
интензивност на БВП. Ако бъдат постигнати 
целите за намаляване на енергийната ин­
тензивност два пъти до 2020 г., се очаква да 
се постигне сближаване на този национален 
индикатор със средния за Общността, което 
ще рефлектира в многостранни ползи.
● Постигането на целевия индикатор 
за енергийна интензивност от 456 тне/
М€05 ще създаде възможности за устойчив 
икономически растеж, осъществен с по-
малко потребление на енергия. За периода 
до 2020 г. общото потребление на енергия 
намалява с 21%, докато БВП нараства с 
58,5% спрямо 2005 г.
● Изпълнението на предвидените мерки и 
политики по отношение на енергийната ефек­
тивност ще доведе до следните положителни 
ефекти в сравнение с Базовия сценарий към 
2020 г.: по-ниско със 17,5%, или 1,94 млн. тне 
крайно потребление на енергия; спестяване 
на 26,8%, или 5,8 млн. тне първична енергия 
годишно в резултат на енергийна ефективност 
при крайното потребление, енергийна ефек­
тивност в енергийния сектор и увеличен дял 
на пряко използвания природен газ и ВЕИ. 
● Като резултат от подобряването на ефек­
тивността на енергийния сектор и от въвежда­
нето на директно използване на природен газ 
и ВЕИ в бита съотношението между крайното 
и общото потребление на енергия достига 
до 58%. Това означава, че едни и същи енер­
гийни нужди на крайните потребители през 
2020 г. ще изискват 17% по-малко първични 
енергийни ресурси спрямо 2005 г., съответно 
12% по-малко спрямо Базовия сценарий.
● Нарастването на използването на при­
роден газ в бита оказва положителен енерго­
спестяващ и екологичен ефект, но въздейства 
отрицателно върху зависимостта от внос на 
енергийни ресурси. При предоставяне на дос­
тъп до природен газ на 30% от домакинствата 
до 2020 г. вносът на природен газ ще нарасне, 
в резултат на което зависимостта от внос на 
нефт и природен газ ще се увеличи от 36,7% 
при Базовия сценарий (без газификация) и 
до 48% при Целевия сценарий. Енергийната 
сигурност на потребителите ще бъде гаран­
тирана чрез осъществяване на проекти за 
диверсификация на пътищата и източниците 
за доставка на природен газ. 
● Потреблението на енергия от възобновя­
еми източници при Целевия сценарий нараства 
с 14% спрямо Базовия сценарий, при което 
делът на ВЕИ в общото крайно потребление 
на енергия през 2020 г. надхвърля 16-процен­
товата цел. Излишъците, които само за 2020 г. 
са 289 хил. тне, ще създадат условия за финан­
сови приходи за държавата чрез трансфер на 
сертификати към други държави – членки на 
ЕС. Обратно, при Базовия сценарий страната 
няма да съумее да изпълни задължителната 
си цел, което ще наложи покупка на серти­
фикати от другите държави членки.
● Като обобщение, постигането на стратеги­
ческите цели ще има следното икономическо 
изражение към 2020 г.: намаляване на общите 
енергийни разходи с 2,7 млрд. евро годишно 
спрямо Базовия сценарий; намаляване на об­
щите разходи за енергия като процент от БВП 
от 34,2% при Базовия сценарий до 26,5% при 
Целевия сценарий; намаляване на енергийните 
разходи за един МВтч в крайното потребление 
на енергия от 91,5 евро при Базовия сценарий 
до 86,4 евро при Целевия сценарий.
НАБЛЮДЕНИЕ И ОСЪВРЕМЕНЯВАНЕ
Енергийният сектор се развива в дина­
мична среда, изискваща адекватни и навре­
менни политически решения. Поради тази 
причина се предвижда  изпълнението на 
заложените в енергийната стратегия цели 
и приоритети да бъдат наблюдавани с ог­
лед идентифициране на нужда от промени 
както в предвидените механизми, така и в 
законодателната база. 
Наблюдението ще се осъществява въз осно­
ва на система от количествени и качествени 
показатели, включващи енергийни, иконо­
мически, социални индикатори и такива за 
оценка на въздействията върху околната среда 
при прилагането на Стратегията. 
На тази база ще бъдат разработвани дву­
годишни доклади за наблюдение, включващи 
анализ на изпълнението на заложените цели 
и приоритети, предложения за промени в 
действащите механизми и законодателна среда 
с оглед коригиране на негативни тенденции 
при изпълнението на стратегията и осъвре­
меняване на прогнозния енергиен баланс с 
хоризонти 10 и 20 години напред. 
ЗАКЛЮЧЕНИЕ
Правителството на европейското развитие 
на България ще положи усилия и ще постигне: 
● Гарантиране на надеждна и достъпна 
енергия на справедливи цени за българския 
бизнес и гражданите
● Създаване на доверие към пазара от 
страна на потребителите
● Преодоляване на драматичните различия 
между България и другите държави – членки на 
ЕС, по отношение на енергийната ефективност