Държавен вестник, бр. 57, 2022 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  57
орган от съдебната власт за реализиране на 
държавната политика в правосъдието, като 
осигурява функционирането на независими-
те власти в условията на взаимодействие, 
баланс и контрол за постигане на целите в 
съответната сфера на държавното управление. 
Конституционната роля на прокуратурата 
в противодействието на престъпността и 
реализирането на държавната наказателна 
политика, изразяваща се в упражняване на 
възложената є компетентност по иницииране, 
разследване и контрол на наказателното про-
изводство в досъдебната фаза, а в съдебната 
фаза – внасяне на обвинителен акт, оправда-
ва това различие в режима на отчетност на 
главния прокурор.
С оглед изложеното Конституционният 
съд приема, че искането за установяване на 
противоконституционност на чл. 25 ПОДНС 
поради противоречие с разпоредбите на чл. 8 
и чл. 117, ал. 2 от Конституцията следва да 
се отхвърли.
2. По искането за установяване на проти-
воконституционност на чл. 86, ал. 1 в частта 
„включително и за изпълнението на препо-
ръките на Народното събрание при обсъж-
дането на предходния доклад“ и на чл. 86, 
ал. 5, изречение второ ПОДНС.
Останалите оспорени по настоящото дело 
разпоредби от ПОДНС представляват проце-
дурна уредба на механизма за отчетност на 
органите на съдебната власт, предвиден в 
чл. 84, т. 16 от Основния закон.
Правомощието на Народното събрание, 
предвидено в разпоредбата на чл. 86, т. 16 от 
Основния закон, се основава на разбирането 
за необходимост от прозрачност и отчетност 
на съдебната власт, при спазване на кон-
ституционната повеля за самостоятелност и 
независимост на органите на съдебната власт 
спрямо другите държавни органи. Предвиде-
ното от конституционния законодател обсъж-
дане от Народното събрание на годишните 
доклади е конституционно допустима форма 
за постигане на публичност, прозрачност и 
информираност относно дейността на орга-
ните на съдебната власт.
Годишните доклади на Върховния касаци-
онен съд, на Върховния административен съд 
и на главния прокурор, внесени от Висшия 
съдебен съвет съгласно чл. 84, т. 16, изречение 
първо от Конституцията, са самостоятелен 
елемент от гаранциите за публичност и отчет-
ност на цялостната дейност на съдилищата, 
прокуратурата и разследващите органи. Тези 
годишни доклади са „за прилагането на закона 
и за дейността на съдилищата, прокуратурата 
и разследващите органи“ и съдържат обобщена 
аналитична информация за работата им за 
определен календарен период.
Годишният доклад на главния прокурор 
се изготвя на основата на предоставената 
обобщена информация, съдържаща се в до-
кладите на административните ръководители 
на отделните звена в прокуратурата, а не на 
основа на подробни справки за хода на вся-
ко конкретно производство (в този смисъл 
Решение № 6 от 2017 г. по к. д. № 15/2016 г.).
Съгласно изречение второ на чл. 84, т. 16 
от Конституцията Народното събрание може 
да изслушва и приема и други доклади на 
главния прокурор за дейността на прокурату-
рата по прилагането на закона, противодей-
ствието на престъпността и реализирането 
на наказателната политика. Текстът е приет 
от Народното събрание при последното, пето 
изменение на Основния закон (ДВ, бр. 100 
от 2015 г.) и не е бил включен в проекта за 
закон, видно от стенографските дневници на 
Народното събрание по повод обсъждания 
законопроект № 554-01-144/24.07.2015 г. за 
изменение и допълнение на Конституцията 
на Република България. Той се появява по 
предложение на няколко народни предста-
вители между първо и второ гласуване на 
закона. Временната комисия за обсъждане на 
Законопроекта за изменение и допълнение на 
Конституцията след проведени дебати приема 
по принцип предложението за допълнение на 
чл. 84, т. 16 с второ изречение, като основ-
ният дискусионен въпрос е дали Народното 
събрание може да „изисква“ и други доклади 
от главния прокурор и дали те могат да бъдат 
по „проблеми от съществен обществен инте-
рес“. Направеното предложение е предмет на 
обстоен парламентарен дебат в пленарното 
заседание на 9.12.2015 г.
В доклада на Временната комисия за об-
съждане на законопроекта освен общи мотиви 
за целта на всички предложени промени в 
Конституцията – провеждане на структурна и 
организационна реформа на съдебната власт 
в съответствие с международните стандарти, 
като предпоставка за преодоляване на систем-
ните дефицити в българската конституционна 
демокрация, се излагат и конкретни мотиви 
за предложеното допълнение. Посочва се, че 
с въвеждането на изречение второ на чл. 84, 
т. 16 от Конституцията се цели „повишаване 
на отчетността на главния прокурор и се 
създават предпоставки за вземане на инфор-
мирани управленски решения, включващи 
организационни мерки, и за законодателна 
дейност, която почива на реална оценка на 
криминологичните фактори и на съществу-
ващите потенциални или конкретни заплахи 
за правовия ред“. Текстът на чл. 84, т. 16 от 
Основния закон е бил предмет и на тълкуване 
от Конституционния съд с Решение № 6 от 
2017 г. по к. д. № 15/2016 г. 
Нормите на чл. 86, ал. 1 в оспорената от 
вносителя част и на чл. 86, ал. 5, изречение 
второ ПОДНС не разширяват и не допълват 
по недопустим начин разпоредбата на чл. 84,