Държавен вестник, бр. 8, 2016 г., стр. 84

СТР.  84	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  8
тези обстоятелства в зависимост от дължината 
на тунела и преобладаващия вятър може да 
е по-ефективно вентилаторите да се реверси-
рат, за да духат в посоката на преобладаващия 
транспортен поток; в случая се предвиждат 
оперативни мерки, за да не съвпадне ревер-
сирането на вентилаторите с пожар в тунела; 
струйните вентилатори, използвани в подоб-
ни обстоятелства, трябва да осигурят еднаква 
вентилаторна мощност и ефективност на про-
ветряването и в двете посоки.
Чл. 332. Струйните вентилатори са с опре-
делена скорост, реверсивни, с мек старт или 
със звезда-триъгълник стартери за редуцира-
не на пусковите токове. Контролът на множе-
ство вентилатори от един стартер не е добра 
практика. От съображения за икономии гру-
па вентилатори може да бъдат свързани към 
едно контролно табло с индивидуални прекъс-
вачи на отделните двигатели. Контролът на 
въздушните обеми при надлъжна вентилация 
обикновено се осъществява чрез промяна на 
броя на работещите струйни вентилатори.
Чл. 333. Вентилаторите се включват после-
дователно за намаляване на пусковия товар 
върху захранването и за по-лесно осъществя-
ване на до 6 нива на дебита на вентилацията 
в пътния тунел.
Чл. 334. Характеристиките на двигателите 
на струйните вентилатори трябва да позволя-
ват ускоряване от спряло положение до пълна 
работна скорост за не повече от 5 s и достига-
не до пълна работна скорост в обратна посока 
за не повече от 30 s след превключване. Двига-
телите трябва да са в състояние да извършват 
до 10 пуска на час във всяка посока, а също 
така един пуск и две реверсирания за 10 min.
Чл. 335. Двигателите на струйните венти-
латори обикновено са с номинална мощност 
до 75 kW, докато големите осови вентилато-
ри имат около 10 пъти по-голяма номинална 
мощност и изискват по-сложни устройства за 
пускане и за контрол на производителността 
(дебита), като се избира управление с промен-
лива скорост.
Чл. 336. При контрол с променлива ско-
рост чрез честотен преобразувател се отчи-
та съответствието на скоростта с темпера-
турните характеристики на двигателя. Този 
контрол има предимствата на „мекия старт“ 
(важен при товари от 300 kW и по-големи) и 
ниско ниво на шум при нормална работа на 
ниска скорост.
Чл. 337. Струйните вентилатори се ком-
плектуват от производителя с аеродинамична 
характеристика в нормален и в реверсивен ре-
жим при стандартни условия и при безветрие. 
Характеристиките на напора на вентилатора 
и скоростта на изходящия въздушен поток се 
доказват чрез изпитвания в работни условия.
Чл. 338. Измерването на съдържанието СО, 
NOx и нивата на видимост формират базата 
за управление на вентилацията. Контролът на 
вентилационната система е неразделна част от 
оперативните процедури в пътния тунел.
Чл. 339. Приборите за измерване на CO, 
NOx и видимостта се инсталират в съседство 
с пътното пространство на тунела, на всяко 
място, където се очаква максимално замър-
сяване или минимална видимост. Вентила-
торите нормално се управляват от сигналите 
(показанията) на тези прибори. Други методи 
включват броене на автомобилите (контрол на 
трафика) и установяване на задръстване с ви-
деокамера.
Чл. 340. Станциите за вземане на проби 
се разполагат на нивото на вентилационните 
отвори на автомобилите. Това разположение 
е неприложимо при системи с инфрачервени 
анализатори, защото автомобилите, особено 
при задръстване, нарушават целостта на лъча 
и пречат на измерването. Те се инсталират 
на височина от 2 до 3 m от нивото на пътя, 
над тротоара в тунела, в ниши в стените или 
закрепени със скоби или висящи от тавана. 
За избягване на лъжливи показания измерва-
телният лъч не трябва да преминава в непо-
средствена близост до входовете за чист въз-
дух или през въздуха в близост до струйните 
вентилатори. Уредите се калибрират спрямо 
нормалното качество на въздуха в тунела.
Чл. 341. Електронните прибори, и по-
конкретно тези с оптични компоненти, са 
чувствителни към околните условия в пътните 
тунели – влажна, вероятно солена и киселин-
на среда, студена и прашна атмосфера. Проце-
дурите по измиване на тунела често включват 
водни струи под налягане и агресивни хими-
кали и препарати, които могат да окажат не-
благоприятен ефект върху електронната апа-
ратура. При проектирането и конструирането 
на електронните прибори, на обвивките и на 
монтажните приспособления се осигурява за-
щита – минимум IP 65.
Чл. 342. (1) Системите за мониторинг за-
дължително имат резервна станция и всички 
оперативни данни се записват и съхраняват 
за анализ. Данните включват нива на замър-
сяване, скорост на въздуха в тунела, работа 
на вентилаторите и евентуални алармени със-
тояния. Мониторингът и контролът на съо-
ръженията се базират на използването на 
програмируеми логически контролери (PLC), 
микропроцесори или компютри в зависимост 
от големината и сложността на съоръжени-
ето. Програмируемите логически контролери 
са доказано по-надеждни.
(2) Сигналите от приборите се предават и 
в контролен център с персонал, където могат 
да бъдат инициирани аварийни процедури, в 
случай че някои показания превишават допус-
тимите граници.
(3) Алармените нива на сензорите се про-
веряват периодично за правилна реакция в