Държавен вестник, бр. 95, 2010 г., стр. 55

БРОЙ  95	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  55  
може да бъде дневна или седмична. Тя подлежи 
на корекция при възникнали спешни операции, 
включвани в дневната програма с приоритет или 
при други обективни обстоятелства. Оперативната 
програма се съставя от началника на отделението 
или клиниката на базата на доклади от лекуващите 
лекари след предоперативно обсъждане на лекарски 
колегиум. При спешни операции показанията се 
потвърждават, а срокът и операторът се определят 
от началника на отделението/клиниката или от 
ръководителя на дежурния екип.
5.3.2. На всички болни, подложени на оператив­
на намеса в операционната зала, се осъществява 
предоперативен, интраоперативен и следопера­
тивен контрол и наблюдение от хирургичния и 
анестезиологичния екип. Същото се отнася и 
за амбулаторните операции, чийто обем според 
хирурга-оператор изисква участие и контрол от 
анестезиолог.
5.3.3. Избор на метод за обезболяване. Мест­
ното обезболяване се извършва от хирурга-опе­
ратор при наблюдение на общото състояние от 
анестезиологичен екип, ако това е необходимо. 
Всички други видове анестезия се организират 
и провеждат от анестезиологичен екип съгласно 
медицинския стандарт „Анестезия и интензивно 
лечение“. Тези изисквания важат и при извършване 
на амбулаторна и еднодневна хирургия.
5.3.4. Изборът на анестезия принадлежи на 
анестезиологичния екип, като се вземат предвид 
видът на операцията, очакваният обем на хирур­
гичната намеса, предполагаемата кръвозагуба, при 
отчитане на общото състояние на болния, пре­
доперативните заболявания, спешното състояние, 
оценката на общия и оперативния риск.
5.3.5. Изборът на оперативен метод се базира 
на следните принципи:
5.3.5.1. Да не доведе до по-голямо увреждане 
на болния.
5.3.5.2. Теоретично и практическо владеене на 
оперативните техники. 
5.3.5.3. Да доведе до решаване на болестния 
проблем, т.е. до излекуване, или да се облекчи 
състоянието на болния.
5.3.5.4. Да има условия за интраоперативно 
доуточняване на диагнозата и за справяне с въз­
можните хирургични усложнения.
5.3.6. Изборът на операция при амбулаторна и 
еднодневна хирургия се решава по индивидуализи­
рани показания, при стандартизиран протокол на 
лечение, при осигурени мерки за безопасност на 
пациента. Видът на хирургичните намеси, чието 
извършване е възможно в рамките на еднодневна 
хирургия съгласно националния и международния 
опит, са представени в отделен списък в раздел 
ІІ, т. Б.
5.3.7. За интраоперативно доуточняване на 
диагнозата за дефинитивно вземане на решения 
относно вида и обема на хирургическата намеса 
хирургическият екип трябва да разполага с необ­
ходимото оборудване и да владее диагностични 
техники.
5.3.8. При спешни състояния хирургическият 
екип прецезира решенията си в три степени:
5.3.8.1. Решение за предприемане на живото­
спасяваща намеса. 
5.3.8.2. Покана към консултант. 
5.3.8.3. Транспортиране на болния в хирургично 
отделение (клиника) по орална хирургия с диагнос­
тични и терапевтични възможности за решаване 
на конкретния медицински проблем.
Спешните хирургични процедури са дадени в 
раздел ІІ, т. В. 
5.3.9. При извършване на хирургически намеси 
с голям обем и сложност хирургичният екип трябва 
да има условия за взаимодействие с хистологич­
на лаборатория и лекар с призната специалност 
„Обща и клинична патология“ съгласно медицински 
стандарт „Клинична патология“.
5.3.10. Оперативната находка, видът на прило­
жената операция, както и евентуалните интраопе­
ративни компликации се отразяват в оперативен 
протокол. Оперативният протокол има титулна 
част. В протокола се описват оперативната ди­
агноза и видът на операцията, избраният опера­
тивен достъп, установената оперативна находка, 
извършените интраоперативни диагностични 
процедури, обосновката за избрания оперативен 
подход, техническите етапи на извършваната 
хирургическа намеса, резултатите от интраопера­
тивните патоморфологични изследвания, възник­
налите усложнения и взетите спрямо тях мерки, 
поставените дренажи и условията при завършване 
на операцията. Уместно е използването на схеми 
при сложна интраоперативна находка.
5.3.11. В „Историята на заболяването“ опера­
торът и анестезиологът отразяват назначенията 
за следоперативни изследвания и необходимите 
лекарствени продукти, техния обем и дозировка.
5.4. Следоперативен период.
5.4.1. Хирургическият екип осигурява посто­
янно наблюдение в следоперативния период на 
локалния статус и общото състояние на болния, на 
количеството и вида на отделяните през дренажите 
секрети, на жизнените показатели и резултатите 
от лабораторните изследвания. При поставяне 
на пациента в отделение за интензивно лечение 
следоперативният контрол и мониторирането се 
извършват съвместно от анестезиолог-реаниматор 
и лекар с призната специалност „Орална хирургия“.
5.4.2. Следоперативното наблюдение, грижите 
и изписването на пациентите след еднодневна 
хирургия се извършват от оперативния и анесте­
зиологичния екип. Същите екипи осъществяват 
наблюдение и контрол за състоянието на пациента.
5.4.3. Хирургът-оператор провежда хирурги­
ческото наблюдение, което включва срока за 
отстраняване на дренажи, сонда, катетър и др. 
Той извършва контрол на хирургическата рана и 
определя вида на необходимата превръзка, както 
и условията за изписване, домашно наблюдение 
и контрол след изписването – краткосрочен или 
дългосрочен контрол. При показания той определя 
необходимостта от диспансеризация, рехабилита­
ция и други.
6. Изисквания за оборудване, необходимо за 
изпълнение на хирургичните дейности
6.1. Хирургичен кабинет в лечебни заведения 
за извънболнична помощ.
6.1.1. Хирургичният кабинет е оборудван 
според Медицинските стандарти по хирургия. 
Амбулаторната операционна (манипулационна)