Държавен вестник, бр. 95, 2025 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  95
а ограниченията върху движението на капитали 
между държавите членки са поначало забранени 
(чл. 63 ДЕС). 
Посредством Регламент (ЕС) 2019/452 на 
Европейския парламент и на Съвета от 19 март 
2019 г. е създадена обща европейска правна 
рамка за скрининг на преките чуждестранни 
инвестиции в Съюза, която гарантира коор­
динация и сътрудничество между държави­
те – членки на ЕС, по отношение на скрининга 
на преките чуждестранни инвестиции, които 
има вероятност да засегнат сигурността или 
обществения ред.
През 2024 г. е приет Закон за изменение 
и допълнение на Закона за насърчаване на 
инвестициите (ДВ, бр. 20 от 8.03.2024 г.) и е 
добавена нова глава Шеста „Национален меха­
низъм за скрининг на преките чуждестранни 
инвестиции, свързани със сигурността или 
обществения ред, в съответствие с Регламент 
(ЕС) 2019/452“. Посредством нея е въведен 
специален разрешителен режим за различни 
групи чуждестранни инвестиции, сред които 
и всички преки чуждестранни инвестиции в 
обекти, дейности, предприятията или капитала 
на лица, които извършват дейности по чл. 2, 
ал. 1, т. 8 от Закона за административното регу­
лиране на икономическите дейности, свързани 
с нефт и продукти от нефтен произход.
На отделно основание този разрешителен 
режим обхваща и всички преки чуждестранни 
инвестиции, когато инвеститорът е от Русия 
или от Беларус.
По чл. 27, ал. 5 от Закона за насърчаване на 
инвестициите както Държавна агенция „На­
ционална сигурност“ (ДАНС), така и Държавна 
агенция „Разузнаване“ могат да подадат моти­
вирано искане до Междуведомствения съвет 
за провеждане на скрининг на чуждестранна 
инвестиция, която не попада в приложното поле 
на закона, но за която тези две агенции имат 
данни, че същата може да окаже въздействие 
върху сигурността и обществения ред в страната.
По силата на чл. 27в, ал. 2 от Закона за 
насърчаване на инвестициите представители 
на ДАНС и на ДАР са членове на Между­
ведомствения съвет за скрининг на преките 
чуждестранни инвестиции, свързани със сигур­
ността или обществения ред, а самият състав 
на съвета се определя от Министерския съвет 
(чл. 27в, ал. 3 от Закона за насърчаване на 
инвестициите).
По този начин действащото българско право 
вече съдържа механизъм, който е съобразен с 
правото на ЕС и който позволява извършването 
на предварителен скрининг на потенциално 
рискови чуждестранни инвестиции. Разглежда­
ният тук Закон за допълнение на ЗНИ създава 
две допълнителни условия за извършване на 
разпоредителни сделки с активите на изрич­
но посочени юридически лица и така влиза в 
противоречие както с действащото национално 
законодателство, така и с относимото право 
на ЕС.
Противоречие с действащото национално 
право е налице, тъй като предварителното 
проучване от страна на ДАНС по новите ал. 10 
и 11 и решението на Министерския съвет по 
новата ал. 12 от чл. 27 ЗНИ ще действат пара­
лелно с националния механизъм за скрининг на 
преките чуждестранни инвестиции, свързани 
със сигурността или обществения ред по гла­
ва Шеста от ЗНИ. От закона не става ясно в 
каква връзка ще бъдат двете процедури и дали 
изобщо ще има връзка между тях. Ако една 
инвестиция получи положително становище от 
ДАНС и разрешение от Министерския съвет, 
тогава разглеждането от Междуведомствения 
съвет за провеждане на скрининг на чужде­
странна инвестиция става безсмислено.
Новият правен ред за осъществяване на 
разпоредителни сделки по ал. 10 – 13 на чл. 27 
ЗНИ нарушава и принципите на правото на 
Европейския съюз и специално правилата 
на единния пазар, гарантиращ свободното 
движение на стоки, услуги, капитали и хора. 
Допустимите отклонения от този режим по 
съображения за защита на националната си­
гурност са вече уредени в Регламент 2019/452 
и съответно приложени в българското право 
по глава Шеста от ЗНИ.
2. По смисъла на чл. 3, ал. 1 от Закона за 
нормативните актове законът е нормативен 
акт, който урежда първично или въз основа 
на Конституцията обществени отношения, 
които се поддават на трайна уредба. Поначало 
законът регулира поведението на неограничен 
кръг субекти и важи за множество бъдещи 
еднотипни отношения. Приемането от Народ­
ното събрание на закон за конкретни сделки 
на конкретни юридически лица противоречи 
както на буквата и смисъла на Закона за нор­
мативните актове, така и на конституционния 
принцип на правовата държава (чл. 4, ал. 1 от 
Конституцията).
3. Обсъжданият тук ЗД ЗНИ установява кон­
ституционно недопустима обвързаност между 
становището на ДАНС по ал. 10 и 11 от чл. 27 
от Закона за насърчаване на инвестициите и 
решението на Министерския съвет по ал. 12 на 
същия текст. Законът поставя Министерския 
съвет във функционална и оперативна зави­
симост от становището на ДАНС, макар че 
агенцията по смисъла на чл. 2, ал. 1 от Закона 
за ДАНС е специализиран орган към Минис­
терския съвет за изпълнение на политиката за 
защита на националната сигурност.
Според чл. 105, ал. 1 от Конституцията Ми­
нистерският съвет е компетентен да ръководи и 
осъществява вътрешната и външната политика 
на страната, а според ал. 2 от същия текст 
Министерският съвет осигурява обществения 
ред и националната сигурност. От това следва,