Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
 Да изграждаме и укрепваме институци-
оналния, кадрови и лабораторен капацитет 
на структурите по опазване на общественото 
здраве на национално и регионално ниво за 
постигане на ефективно изпълнение на наци-
оналните цели за подобряване на здравните 
показатели на населението. 
 Да създадем и поддържаме база данни за 
детерминанти на здравето и рискови фактори 
като основа при разработване на национални 
и регионални програми.
 Да поддържаме и усъвършенстваме сис-
темите за мониторинг на факторите на жиз-
нената среда с цел своевременно установяване 
на отклонения, изискващи предприемането 
на мерки за ограничаване на въздействието 
върху здравето.
 Да осигурим база знания относно връз-
ките между околната среда, здравето и бла-
госъстоянието. 
 Да усъвършенстваме програмите за 
надзор на пазара и да въведем и поддържаме 
модел чрез стандартни оперативни процедури, 
основан на оценка на риска.
 Да осъществяваме ефективен контрол 
за недопускане на продукти и стоки, които 
не са безопасни за потребителя. 
 Да повишим капацитета за извършване 
на лабораторни анализи на продукти и стоки 
със значение за здравето на човека във връзка 
с нововъзникващи рискове и въвеждане в евро-
пейското законодателство на ограничения или 
забрани за влагане на определени вещества.
 Да оптимизираме дейностите по дър-
жавен здравен контрол чрез използването на 
интегрирани информационни системи, в т.ч. 
и обучение за работа с уеббазираните при-
ложения на Европейската комисия RASFF, 
Safety Gate-RAPEX и ICSMS за обмен на 
информация между органите за надзор на 
пазара в държавите – членки на ЕС.
 Да внедрим съвременни информационни 
системи за обмен на данни за провеждания 
държавен здравен контрол и отчитане на 
контролната дейност.
Конкретните мерки за реализация на поли-
тиката и индикаторите за нейното изпълнение 
са предвидени в Плана за действие за изпълне-
ние на Националната здравна стратегия 2030. 
Политика 1.3. Ефективен скрининг и 
превенция на хроничните незаразни болести
Основни насоки на политиката:
Ключово значение за реализацията на 
политиката имат мерките по заложените в 
Националния план за възстановяване и раз-
витие реформи: Реформа 3 „Подобряване на 
привлекателността на здравните професии и 
насърчаване на по-балансирано разпределение 
на здравните специалисти на територията на 
цялата страна“, Реформа 4 „Подобряване на 
достъпа до първична и извънболнична по-
мощ“, Реформа 5 „Подобряване на достъпа до 
превантивни скринингови дейности“.
Ще бъде създадена единнa Националнa 
интердисциплинарнa структура за скрининг 
в Република България с развита регионална 
мрежа (пренатaлен, неонатален и на социал-
нозначимите заболявания), чрез изграждането 
на който ще се осигури институционален 
капацитет за прилагане и мониториране на 
изпълнението на профилактични програми за 
превенция на хроничните незаразни болести, 
оценка на резултатите от лечението на па-
циентите, както и обучение на специалисти.
Медицинската информация, която ще се 
събира от извършените скринингови дейности 
в лечебните заведения за извънболнична и 
болнична помощ и в единния Национален 
център за скрининг, ще се въвежда, съхра-
нява и достъпва в съответни модули на На-
ционалната здравноинформационна система 
(НЗИС), както и в Националната платформа 
за медицинска диагностика, която ще бъде 
разработена в резултат от изпълнението на 
един от инвестиционните проекти, залегна-
ли в Националния план за възстановяване 
и устойчивост (Виж Приоритет 2, Политика 
2.5. Развитие на електронното здравеопазване 
и дигитализация на здравната система). Из-
вършването на регулярни анализи е необхо-
димо, за да се гарантира, че програмите за 
скрининг не нанасят вреда и осигуряват ползи 
за общественото здраве.
Неразделна част от политиката ще бъде 
изпълнението на дейностите, заложени в 
Националната програма за превенция на 
хроничните незаразни болести 2021 – 2025 г.
Предвид доказаната тясна взаимовръзка 
между оралното здраве, общото здраве и ка-
чеството на живот е налице необходимостта 
от прилагането на целенасочени политики в 
областта на денталните дейности. Оралното 
здраве на населението се направлява от съ-
щите фундаментални устои, ценности и норми 
и трябва да се третира със същото усърдие 
като медицинските грижи. 
Заболяванията на устната кухина, като 
част от групата на незаразните заболявания, 
представляват сериозен здравословен и фи-
нансов проблем, а влошеното орално здраве 
и нелекуваните орални заболявания са свър-
зани с множество здравословни състояния, 
включително сърдечно-съдови заболявания и 
повишен риск от инсулт и диабет, които имат 
двупосочна връзка с пародонталното заболя-
ване, всяко от които може да повлияе и влоши 
другото. Оралното здраве има важна роля за 
благосъстоянието и самочувствието, докато 
оралните заболявания влияят силно върху 
качеството на живот, производителността и 
способността за работа, както и социалното 
участие. При изготвянето на конкретните 
политики и програми ще се вземат предвид 
и насоките, предвидени в Световния доклад 
за състоянието на оралното здраве. Към уни-