Държавен вестник, бр. 17, 2004 г., стр. 27

Б Р О Й  17
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  27
1.4. брой на умъртвените свине в огнището, в клани-
цата или транспортното средство;
1.5 брой на преработените трупове;
1.6. при обявяване на огнище—разстоянието до най-
близкия свиневъден обект;
1.7. ако заболяването е установено в кланица или
транспортно средство, местоположението на животно-
въдния обект или животновъдния обект на произход на
заразените свине или трупове.
2. Информацията по т. 1 по отношение на огнища
или случаи на АЧС в животновъден обект, кланица или
транспортно средство се изпраща с писмен доклад до
Европейската комисия, който съдържа:
2.1. датата, на която свинете в животновъдния обект,
в кланицата или транспортното средство са били умърт-
вени или на която труповете им са били унищожени;
2.2. резултатите от проведеното изследване на про-
бите, взети при убиване на свинете;
2.3. при прилагане на чл. 9—броя на умъртвените и
унищожени свине, както и броя на свинете, които ще
бъдат заклани по-късно в рамките на посочения за
клането им срок;
2.4. информация, свързана с вероятния произход, или
в случай че е доказан, с действителния произход на
болестта;
2.5. информация за системата за контрол, която е
въведена с цел осигуряване на ефективно прилагане на
мерките за контрол върху придвижването на животни-
те, посочени в чл. 15 и 20;
2.6. при първично огнище или случай на АЧС в кла-
ница или транспортно средство, генетична разновид-
ност на вируса, причинил огнището или случая на АЧС;
2.7. при умъртвяване на свине в контактен животно-
въден обект или в животновъден обект, в който е имало
свине, съмнително болни от АЧС, информация за:
а) датата на умъртвяване и броя на свинете от всяка
категория, които са били умъртвени във всеки един
животновъден обект;
б) епизоотологичната връзка между огнището или
случая на АЧС и всеки един от контактните животно-
въдни обекти или друга причина за възникване на
съмнение за АЧС за всеки животновъден обект поот-
делно;
в) резултатите от лабораторните изследвания на
проби, взети от свинете в животновъдния обект и по
време на умъртвяването на свине;
2.8. когато свинете в животновъдния обект не са
били умъртвени, е необходимо да се предостави инфор-
мация относно причините за това решение.
Приложение № 2
към чл. 4, ал. 2, т. 2
Диагностично ръководство
I. Описание на причинителя и на заболяването
Заболяването Африканска чума по свинете /АЧС/
се причинява от вирус, който се причислява към т. нар.
семейство на ASF-like вирусите.
Вирусът на АЧС предизвиква разнообразни синд-
роми, вариращи от перакутно до хронично заболява-
не, а така също и перзистенция у външно здрави виру-
соносители. По-силно вирулентните щамове предиз-
викват перакутна или акутна хеморагична инфекция,
характеризираща се с висока температура, загуба на
апетит, хеморагии по кожата и вътрешните органи и
смърт след 2 до 10 дни. Смъртността може да достигне
до 100 %. Щамовете с по-ниска вирулентност причи-
няват “меки” клинични признаци—слабо повишаване
на телесната температура, намален апетит и депре-
сия, които могат лесно да се сбъркат с тези при други
заболявания по свинете и да не доведат до подозрение
за заболяването АЧС. Авирулентните, нехемадсорби-
ращи щамове на вируса предизвикват субклинична
нехеморагична инфекция и сероконверсия, но някои
животни могат да развият скрити лезии по белите
дробове или по кожата в областите над костите и в
други зони, податливи на травми.
Африканската чума по свинете не може да бъде
диференцирана от класическата чума по свинете само
чрез клинично и постмортално обследване. Двете забо-
лявания трябва да се имат предвид при диференциална
диагноза на всеки акутен фебрилен хеморагичен синд-
ром при прасетата, какъвто се наблюдава например при
бактериални септицемии.
Лабораторните изследвания са основни при разгра-
ничаване на заболяванията.
II. Изисквания за биобезопасност на Националната
лаборатория за африканска чума по свинете
1. Оценка на риска
Вирусът на АЧС не представлява риск за човеш-
кото здраве. Правилата за биобезопасност предот-
вратяват разпространението на инфекциозен вирус от
лабораторията към възприемчивата популация от
свине. Вирусът спада към ОIЕ “Група 3”: предизвик-
ва заболяване, което е обект на контрол от органите
на НВМС и има огромен риск за разпръскване от ла-
бораторията.
2. Общи принципи на работната среда
Изискват се обособени помещения за различните
процедури, както следва:
1. разположено задължително в АЧС звеното поме-
щение за аутопсии и постмортални обследвания, обо-
рудвано с филтър, възможности за къпане и преоблича-
не на персонала и двупроходен автоклав за унищожава-
не на високорисков биологичен материал;
2. биообезопасена лаборатория за работа с диагнос-
тични проби и процедури с жив вирус (задължително
ниво III на биобезопасност);
3. филтър с душове и съблекалня, базирана на вхо-
да/изхода на биообезопасената лаборатория;
4. помещение за хладилници и фризери;
5. помещение за микроскопиране, включително
затъмнена част за работа с флуоресцентен микроскоп;
6 . “чиста” стая за подготовка на клетъчни култури,
среди и посуда;
7. лаборатория за серологични изследвания с използ-
ване на инактивиран антиген;
8. помещение за персонала.
3. Лабораторно облекло
При работа с биологичен материал, трупове, ди-
агностични проби от терена, кръв и опитно заразява-
не на лабораторни животни се използват: работно
облекло за еднократна употреба, покриващо плътно
всички части на тялото, ръкавици, шапки, очила и
маски. Работното облекло, стъкларията и инвента-
рът подлежат на унищожаване след приключване на
манипулациите.
При работа с инактивиран антиген се допуска из-
ползването само в серологичната лаборатория на ра-
ботно облекло, което се пере, суши и глади в лаборато-
рията. Стерилизацията на стъкларията и инвентара се
извършва също само в лабораторията.
4. Контрол на персонала
В лабораторията за диагностика на АЧС се допус-
кат през мокър филтър поименно само лица от персо-
нала, придобили съответната квалификация и инструк-
тирани срещу подпис за работа с особено опасен вирус.
На персонала не се разрешава да има достъп до
прасета 48 часа след напускане на лабораторията.
5. Оборудване
1. ламинарен бокс (клас III) с двойна НЕРА фил-
трация;
2. фризер (минус 70 °С);
3. фризер (минус 20 °С);
4. хладилници (минус 4 °С);
5. тъканен хомогенизатор;