Държавен вестник, бр. 2, 2021 г., стр. 13

БРОЙ  2	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  13  
образование при по-малки разходи, които са 
във възможностите на много по-голям брой 
студенти с различен социален произход.
Основни предизвикателства, свързани 
с всеобщата дигитализация и развитие на 
образователната система:
1) Висока степен на възрастова диференциа-
ция на българите по отношение на възмож­
ностите за работа с дигитални технологии, 
даваща големи предимства на все по-ниските 
възрастови групи.
2) Несъстояло се все още реформиране на 
началното, средното и висшето образование, 
целящо комбинирането на писмено-слуховата 
информация с визуална информация в пропор­
ции, съобразени с възрастта на обучаемите.
3) Необходимост от съобразяване на предла­
ганото висше образование – както като съдър­
жание, така и като форма – със специфичните 
особености и потребности на съвременните 
поколения млади хора.
2.4 Интензифициране на глобалното пред­
лагане на образователни услуги във висшето 
образование (европейско пространство за 
висше образование)
Европейското пространство за висше обра­
зование се стреми да утвърждава и стимулира 
мобилността и сътрудничеството в областта на 
образованието и обучението и да подпомага 
държавите – членки на ЕС, при модернизи­
рането на техните системи за образование и 
обучение. Стратегическата рамка за европейско 
сътрудничество в областта на образованието и 
обучението („Образование и обучение 2020“) 
представлява ценна основа за определянето 
на общи приоритети и за подпомагане на 
държавите членки да модернизират системите 
си за образование и обучение.
Кандидат-студентите, които представляват 
бъдещата квалифицирана работна сила на 
страната ни, се намират пред труден избор 
на бъдеща професия и висше училище, когато 
оценяват социално-икономическите предим­
ства и недостатъци на ученето в чужбина и в 
България. Свободата на придвижване и пре­
биваване, която членството в ЕС осигурява, 
позволява богатство от възможности за избор 
на държава, университет и образователна про­
грама. Едновременно с това за развитието на 
българската наука и образователни технологии 
също възникват множество възможности да се 
съчетава националният опит в изследванията и 
преподаването с европейския и международния 
опит в широк контекст. Това налага предпри­
емането на мерки за интернационализация на 
българското висше образование и постигане на 
по-голямото му съответствие с европейските 
и международните образователни стандарти.
Заслужава да се отбележи и наличието 
на не малък брой студенти, които трудно се 
адаптират към обучението в чужбина поради 
емоционални причини (отдалечаване от семей­
ството, приятелите, откъсване от типичната 
социална среда, несходство в културите, оби­
чаите и храната), високи цени за издръжката 
на един студент в някои държави – членки на 
ЕС, предизвикващи промени в имуществено­
то състояние и благосъстоянието на цялото 
семейство на учещия поради оказваната му 
финансова подкрепа. Такива студенти се за­
връщат в България след първата или втората 
година на обучението или променят държа­
вата, което често води до загуба на време и 
средства.
Основни предизвикателства, свързани с 
интензифициране на глобалното предлагане 
на образователни услуги във висшето обра­
зование (европейско пространство за висше 
образование):
1) Висока степен на конкуренция от висши 
училища в държави – членки на ЕС, предла­
гащи лесен достъп, дистанционни програми 
и безплатно образование и предизвикващи 
отлив на български кандидат-студенти към 
тях, и в същото време неразбиране и липса 
на желание на българските висши училища 
да развият по-висока степен на международна 
конкурентоспособност, тъй като доскоро се 
чувстваха уютно в националната конкурентна 
академична среда.
2) Недостатъчно използване от българските 
ВУ на възможностите на програмата „Ера­
зъм+“, която стимулира мобилността с учебна 
цел в цяла Европа и допринася значително 
за усъвършенстване на личностното развитие 
и междукултурните компетентности, както и 
укрепване на европейската идентичност.
3) Недостатъчна езикова подготовка на част 
от българските академични преподаватели и 
изследователи, което пречи за създаването на 
програми и курсове на чужд език, привлича­
не на чуждестранни студенти и докторанти 
и участието в изследователски консорциуми 
и общности.
4) Недостатъчна активност по отношение 
на привличането и интегрирането на учащи, 
които по различни причини са се завърнали 
от чужбина, преди да довършат обучението 
си там.
2.5 Застаряване на населението и промени 
във възрастовата структура
Общите за европейските държави демограф­
ски процеси на застаряване на населението и 
промяна на възрастовата му структура имат 
ярко проявление в нашата страна, което на­
мира израз в относително ниските нива на 
раждаемост, особено сред определени социал­
ни групи. По данни на НСИ коефициентът за 
раждаемост намалява от 10,00 (през 2010 г.) до 
8,8 (през 2019 г.). За периодa 2007 – 2019 година 
делът на населението до 14 г. в България оста-