Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 38

СТР.  38	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
на измерими национални цели и укрепване 
на националните платформи за мониторинг 
и оценка в съответствие с Програмата за 
устойчиво развитие до 2030 г., а създаването 
на прозрачни платформи и партньорства за 
включване на всички заинтересовани страни 
и гражданското общество е определено като 
важен инструмент за развитието, изпълнението 
и оценката на свързаните здравни и социални 
политики и мониторинг на прогреса за пости-
гане на националните цели за универсално 
здравно покритие. 
Тези основни акценти от Политическата 
декларация от срещата на високо ниво за 
универсално здравно покритие са приложени 
и в Документ за размисъл към устойчива 
Европа до 2030 г.17, като е откроено това, 
че в унисон със заложените цели в сектор 
„Здравеопазване“ до 2030 г. следва да бъдат 
положени усилия в посока:
Ø активна политика за леснодостъпни 
здравни системи и на приемливи цени за 
всички с акцент върху повишаване на ефек-
тивността, включително чрез подобряване 
на достъпа до лекарствени продукти, силно 
ориентирани към насърчаването на здравето 
и профилактиката на заболяванията;
Ø по-добро планиране и прогнозиране на 
работната сила в сектора на здравеопазване-
то – основния капитал, с който тя разполага. 
Този капитал обхваща съвкупността от техните 
знания, умения, компетентности, способности, 
здравословно състояние и работоспособност, 
мотивация и поведение в труда, които имат 
определена стойност и са източник на сегаш-
ни и бъдещи доходи както за медицинските 
специалисти – носители на човешкия капитал, 
така и за системата, която при договорени 
условия използва този капитал;
Ø по-широко използване на ефективни 
по отношение на разходите цифрови техно-
логии с цел подпомагане на профилактиката 
и превенцията на болестите и насърчаването 
на здравословен начин на живот; допринася-
не за подобрения в качеството на живот на 
гражданите и предоставяне на възможност 
за по-ефективни начини на организиране и 
предоставяне на здравни услуги и грижи.
Трансграничните заплахи за здравето на-
ложиха нови тенденции в международната 
здравна политика, насочени към обединяване 
на усилията на глобално и регионално ниво 
за общ отговор на междусекторните пре-
дизвикателства. В частност пандемията от 
COVID-19 увеличи значително координацията 
и съвместните мерки за медицинско проти-
водействие на най-високо ниво, а именно – в 
рамките на Организацията на обединените 
нации, Световната здравна организация, 
Европейския съюз (не само на ниво здравни 
министри на държавите членки на ЕС, но и 
17 https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/rp_
sustainable_europe_bg_v2_web.pdf
във формат Европейски съвет), УНИЦЕФ, 
Световната банка и др. Общата посока цели 
не само предприемане на мерки в краткосро-
чен и средносрочен план, но и устойчивост и 
развитие на общественото здраве и здравната 
сигурност. 
Основна тенденция в тази посока е постиг-
натото през м. декември 2021 г. от Световната 
здравна асамблея съгласие за стартиране на 
процеса на изготвяне и договаряне на кон-
венция, споразумение или друг международен 
инструмент в рамките на Устава на Светов-
ната здравна организация за засилване на 
превенцията, готовността и реакцията при 
пандемии. Очакванията са инструментът да 
бъде приет до 2024 г.
Динамиката на общия отговор на пандемия-
та показа, че във времена на трансгранични 
здравни заплахи, здравеопазването за дълго 
време ще остане на челно място в глобалния 
дневен ред и здравните предизвикателства 
поемат водеща роля. Подобни рискове и дори 
по-тежки, са реални и в бъдеще, което изис-
ква колективно мислене и обединени усилия, 
както и изграждането на гъвкави подходи и 
готовност за предизвикателства в бъдеще с 
цел постигане на глобална здравна сигурност. 
Основният акцент е необходимостта от 
неразривната свързаност между здравеопаз-
ване, общество и икономика и запазване на 
националния принцип при вземане на решение 
за организацията на здравната система (както 
е прието и с горепосочената Декларация).
На 19 май 2022 г., на срещата на мини-
стрите за развитие и здравеопазване на Г-7, 
комисарите Кириакидес и Урпилайнен обя-
виха началото на работата по нова глобална 
здравна стратегия на ЕС. В публикуваното 
изявление те посочват, че пандемията от 
COVID-19 е демонстрирала непоносимата 
човешка цена и тежкото икономическо въз-
действие на слабостите на нашата глобална 
здравна архитектура. И заявяват, че трябва 
да „действаме въз основа на нова и въздейст-
ваща глобална здравна стратегия, като част 
от Global Gateway, и да:
Ø подобрим здравните системи, така че те 
да могат по-ефективно да предотвратяват и да 
реагират на глобалните заплахи за здравето, 
както и да се справят с всички инфекциозни 
и незаразни болести;
Ø се справим с неравенствата и да на-
преднем към всеобщо здравно покритие. 
Ø имаме силни стратегически здравни 
партньорства с други региони по света“. 
Затова те призовават всички заинтересова-
ни страни да се присъединят в разработването 
и прилагането на тази нова глобална здравна 
стратегия на ЕС.
Актуалните европейски и международни 
здравни политики са приложени, съобразно 
националния контекст на високо стратегическо 
национално ниво: