Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 36

СТР.  36	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  55
показатели (БПК, амониев азот, фосфати, общ 
фосфор) и „незадоволителен“ биологичен ста-
тус. За целите на остойностяването на ползите 
в цитирания проект е прието, че в резултат 
от въвеждането на третично пречистване в 
ГПСОВ – Благоевград, състоянието на посо-
чения участък ще се промени от „лошо“ към 
„задоволително“, т.е. използван е коефициент 
от 0,0078 евро. 
При 3 043 920 домакинства в страната и 
приблизителна дължина от 21 км на участъка, 
върху който ще има пряк ефект, годишните ползи 
от подобряване състоянието на екосистемите 
могат да се изчислят на: 
Годишни ползи = 0,0078*3 043 920*21 =  
498 594 евро (975 165 лв.)
б) Повишена надеждност на водоснабдяването:
Тази полза произтича от подобряване на 
методите за водовземане, разпределение и во­
доснабдяване. Тя е свързана с ограничаване на 
инцидентните прекъсвания на водоподаването 
или премахване на необходимостта на въвеждане 
на режим на водоподаването.
Ползите от подобрената надеждност на 
водоснабдяване се остойностяват на база на 
размера на избегнатите разходи за население­
то, произтичащи от необходимостта от само­
стоятелно водоснабдяване (при прекъсване на 
предоставянето на съответната услуга). Тези 
разходи включват закупуване и поддръжка на 
резервоари за събиране на води и електрически 
уреди за изпомпване на водата, както и разходи 
за поддръжка и електроенергия. Към разходите, 
които биват спестени посредством повишава­
нето на надеждността на водоснабдяването, се 
прибавя и времето, което струва на населението 
да се информира за евентуални прекъсвания на 
водоподаването и да се подготви за тях.
в) Подобрено качество на питейната вода:
Ползите от подобреното качество на во­
дите могат да бъдат остойностени на база на 
спестените (избегнатите) разходи от страна на 
населението за закупуване на вода или като 
спестените от страна на ВиК оператора разходи 
за предоставяне на вода с високо качество по 
алтернативен начин. Най-добрата практика от 
гледна точка на остойностяването на ползите в 
случая е сценарий, при който необходимостта от 
закупуване на вода с добро качество от страна на 
населението е напълно елиминирана вследствие 
на подобрено качество на доставяната от ВиК 
операторите питейната вода.
Алтернативен подход за остойностяване на 
ползите от подобреното качество на питейната 
вода е оценка на разходите за изграждане и 
поддръжка на (собствени) филтриращи систе­
ми. При цялостно подобрение на качеството на 
питейното водоснабдяване необходимостта от 
филтриране на водата от страна на населението 
би била елиминирана, като свързаните с това 
разходи биха били избегнати. 
г) Подобрено състояние на повърхностните 
водоизточници и подобрено качество на услугите, 
свързани с опазване на екосистемите:
Подобрението на състоянието на повърх­
ностните водни тела предполага намаляване на 
концентрацията на замърсители и/или повиша­
ване на концентрацията на разтворен кислород. 
То има положителен ефект върху опазването на 
екосистемите и биоразнообразието. 
Методите за остойностяване на ползите от 
подобреното състояние на повърхностните во­
доизточници зависят от това, дали водното тяло 
се използва за развлекателни цели или риболов.
В случаите, в които бива премахната забрана 
за къпане, риболов и/или други развлекателни 
дейности вследствие на осъществяването на мяр­
ка за подобряване състоянието на съответното 
водно тяло, остойностяването на ползите може 
да се извърши посредством пазарната стойност 
на концесиите, свързани с предоставянето на раз­
влекателни услуги или възможности за риболов.
В случаите, когато водното тяло не е пре­
доставено на концесия, но се използва за раз­
влекателни цели или риболов, на практика на 
остойностяване подлежи желанието на плащане 
на населението за съществуването на незамърсено 
място за отдих. Приложим в случая е методът 
на трансфер на ползите (benefit transfer approach). 
При него за основа се използва изработен сходен 
проект за остойностяване на ползите за друго 
водно тяло, като съответните стойности биват 
коригирани за разглеждания район (например 
с нивото на БВП и доходите на населението).
Подходяща за използване е методиката от 
Доклад „Ползи от изпълнение на екологичните 
достижения от страните кандидатки“, из-
готвен за нуждите на Европейската комисия 
от Консорциум Ecotec (която е използвана при 
анализа разходи – ползи на ПУРБ 2009 – 2015 г.). 
В разработката е предложен следният алгоритъм 
за остойностяване на този тип ползи:
Оценката на „облагодетелстваното населе-
ние“ от подобрено качество на водите за къпане 
(и на водите, използвани за развлекателни цели) 
следва да се базира на общия брой на населението 
(а не на броя туристи или на отделните видове 
развлекателни дейности). Причините за това са:
– Невъзможност да се определи делът на 
туристите, които използват води за къпане 
(или участват в други развлекателни дейности, 
свързани с водите);
– Резонното допускане, че съществува търсене 
на води (за къпане) с подобрено качество от страна 
на цялото население на страната.
Като пример може да бъде дадено изследването 
на Гоксен (Goksen et al, 2000) за Босфора. То не 
се фокусира върху някоя конкретна развлекателна 
дейност, а върху качеството на водите и стой-
ността, която то има за хората.
За целите на изследването ползите са изчис-
лени на базата на три комбинации от оценки на 
съответното желание за плащане (ЖЗП), както 
следва:
а. ЖЗП за „Балтика“: приема се, че за всички 
държави може да се използва изчисленото за Полша 
ЖЗП за подобрено качество на водите за къпане 
(Zylicz et al, 1995). Стойността на показателя е 
20 евро/човек/г. (по цени от 1999 г.). Основната 
причина в случая да се използва тази стойност 
за всички страни е, че изследването е директно 
свързано с директивата, касаеща водите за къпане.