Държавен вестник, бр. 55, 2019 г., стр. 27

БРОЙ  55	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  27  
условия за подходящ процес на преход, след 
като собственикът на мрежата е демонстрирал 
намерението и готовността си да се включи към 
модернизирани мрежи. 
За да се избегнат неоправдани закъснения 
при прехода, националните регулаторни органи 
могат да отменят задълженията за предоставяне 
на достъп до мрежите с медни проводници след 
установяването на подходящ процес на преход и 
след като е гарантирано съответствие с условията 
и процеса на преход от заварена инфраструктура. 
Въпреки това собствениците на мрежи следва 
да могат да извеждат от експлоатация заварени 
мрежи. Кандидатите за достъп, които преминават 
от продукт за достъп на основа на заварената 
инфраструктура към продукт за достъп на основа 
на по-напреднала технология или преносна среда, 
следва да могат, но без да бъдат задължени, да 
подобрят своя достъп до всеки регулиран про-
дукт с по-голям капацитет. В случай на такова 
подобряване кандидатите за достъп следва да се 
придържат към регулаторните условия за достъп 
до продукта за достъп с по-голям капацитет, 
определени от националния регулаторен орган 
в неговия анализ на пазара.
В заключение, по отношение на достъпа би 
могло да се отбележи, че в България няма уста-
новена регулаторна традиция в прилагането на 
голямата част от възможните нови регулаторни 
мерки, с изключение на успешния опит в асиме-
тричната регулация. В този смисъл разширеният 
спектър от регулаторни мерки предлага една 
нова възможност за регулация при определени 
условия и в случай на тяхната приложимост на 
национално ниво.
3.2. Радиоразпръскване
3.2.1. Наземно аналогово и цифрово радиоразпръс-
кване на радиосигнали
Наземното радиоразпръскване на радиосигна-
ли продължава да бъде сред най-широко достъпни-
те източници на информация на разположение на 
гражданите и в това си качество е важен фактор 
при обслужването на интересите на отделните хора 
и формирането на общественото мнение. През 
периода 2019 – 2022 г. ще продължи да осигурява 
многообразен набор от безплатни радиопрограми, 
да допринася за медийния плурализъм, култур-
ното и езиковото многообразие и свободата на 
словото, както и да утвърждава конкуренцията 
между доставчиците на медийни услуги.
Наземното радиоразпръскване на радиосигна-
ли в страната се осъществява в определените от 
Националния план за разпределение на радио-
честотния спектър обхвати с използване най-вече 
на класическите аналогови технологии. За това 
способства реалният пазар, осигуряващ на потре-
бителите евтини радиоприемници, често комбини-
рани с допълнителни удобства, като RDS (Radio 
Data System) и музикални устройства – плейъри 
с възможност за възпроизвеждане на музикални 
файлове чрез използване на външни носители.
В периода 2019 – 2022 г. е необходимо да се 
предприемат стъпки за преодоляване на изостава-
нето при внедряването на системите за цифрово 
радиоразпръскване на радиосигнали. За България 
е възможно плавно преминаване към цифрово 
наземно радиоразпръскване на радиосигнали, при 
което пазарът определя паралелното съществу-
ване на цифровите и аналоговите мрежи. Този 
подход следва да доведе и до насищане на пазара 
на приемни устройства на приемливи цени за 
цифрово радиоразпръскване по системата DAB 
(Digital Audio Broadcasting), DRM (Digital Radio 
Mondiale) и други наложени в световен мащаб 
цифрови технологии.
С въвеждането на наземно цифрово телевизи-
онно радиоразпръскване се създаде възможност 
част от радиопрограмите да се разпространяват 
съвместно с телевизионните програми посред-
ством използване на потенциала на цифровите 
мултиплекси, която все още не се използва пов-
семестно. Потребителите все повече ще използват 
възможностите и на безжичния (Wi-Fi) интернет 
за IP радио.
Преминаването към наземно цифрово ра-
диоразпръскване на радиосигнали ще осигури 
приемане на радиопрограми с високо качество 
и възможност за използване на определените за 
цифрово радио радиочестотни обхвати. Една от 
важните ползи за обществото от внедряването 
на цифровото радио е създаването на по-голямо 
разнообразие на радиоуслугите на национално и 
местно равнище. В тази връзка в препоръките 
на ниво ЕС се акцентира върху обществения 
интерес. Разглежданите предложения включват 
въвеждането на единни стандарти/гъвкава ком-
бинация от стандарти или микс от платформи, 
координация на плановете за преход, регулация, 
отчитаща потребностите на местното и реги-
оналното радиоразпръскване, разглеждане на 
цифровото радио като допълнителна услуга в 
сравнение с аналоговото, както и включването 
на алтернативни технологии, като IP базирани 
системи за цифрова мултимедия и спътниково 
радио.
Като член на ЕС Република България прилага 
приетите решения за хармонизиране и препоръ-
ки във връзка с перспективите за развитие по 
отношение на различните радиочестотни обхва-
ти. Предвиждат се следните насоки за бъдещо 
развитие:
· за радиочестотната лента 526.5-1606.5 kHz 
(средни вълни) да продължи работата за раз-
витие на национални, регионални и местни 
наземни цифрови мрежи за радиоразпръскване 
на радиосигнали чрез изграждане на маломощни 
синхронни подмрежи;
· за радиочестотните ленти 3950-4000 kHz, 
5900-6200 kHz, 7200-7450 kHz, 9400-9900 kHz, 
11600-12100 kHz, 13570-13870 kHz, 15100-15800 kHz, 
17480-17900 kHz, 18900-19020 kHz, 21450-21850 kHz 
и 25670-26100 kHz (къси вълни) да продължи ра-
ботата за развитие на наземни цифрови мрежи 
за радиоразпръскване на радиосигнали;
· радиочестотната лента 87.5-108 MHz (ултра- 
къси вълни) ще продължи да се използва като клю-
чова за аналоговото УКВ-ЧМ (ултракъсо вълново 
честотно модулирано) звуково радиоразпръскване;