Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 64

СТР.  64	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  101
1.3.5. Идентифициране на рискови фактори 
за развитието на професионални и свързани 
с труда заболявания и прилагане на дей-
ности за ограничаването им, включително 
при въздействие на нововъзникващи и/или 
променящи се фактори на работната среда 
и трудовия процес, психосоциални и ергоно-
мични рискови фактори; 
1.3.6. Разширяване на дейностите по про-
моция и профилактика на здравето и рабо-
тоспособността чрез прилагане на ефективни 
програми за обучение на специалисти;
1.3.7. Създаване на механизми за ангажи-
ране на личната отговорност за здравето и 
безопасността; 
1.3.8. Ангажиране на работодателите за 
създаване на организационна култура, ут-
върждаваща здравословно поведение и лична 
отговорност към здравето и безопасността; 
1.3.9. Създаване на условия за отдих, въз-
становяване и рехабилитация на работещите. 
ПОЛИТИКА 1.4. ЗДРАВЕ ЗА ВЪЗРАСТ-
НИТЕ ХОРА (НАД 65 ГОДИНИ)
Ключови предизвикателства:
– Ниска продължителност на живота в годи-
ни и в години в добро здраве;
– Нарастващи потребности от ресурси за 
лечение и дългосрочни грижи за възрастни 
хора;
– Задълбочаващо се несъотвествие между на-
лични и необходими ресурси за задоволяване 
на потребностите на възрастните хора.
Остаряването на хората в добро здраве е 
основна предпоставка за развитие на положи-
телните аспекти на демографската промяна и 
възможностите, които предлага едно застаря-
ващо общество, и по-точно едно здравословно 
застаряващо общество.
Докладът на Европейската комисия за 
застаряването от 2015 г.8 представя прог-
нози, които сочат устойчиво увеличение на 
очакваната продължителност на живота при 
раждане във всички държави от ЕС. Делът 
на младите хора (на възраст 0 – 14 г.) в ЕС 
за периода до 2060 г. се очаква да остане 
сравнително постоянен (около 15 %), докато 
делът на лицата на възраст 15 – 64 години ще 
намалее значително и ще спадне от 66 % на 
57 %. Групата на лицата на възраст 65 и пове-
че години ще бъде много по-многобройна част 
от населението и ще нарасне от 18 % до 28 % 
от цялото население. В България към 2060 г. 
възрастното население на 65 и повече години 
като процент от общото население се очаква 
да се увеличи с 12,3 процентни пункта (п.п.) 
и да достигне 32 %. В негативен план ще се 
измени коефициентът на възрастова зависи-
мост, като съотношението на населението на 
възраст 65 и повече години към населението 
на възраст 15 – 64 години към 2060 г. ще е 
по-малко от двама души в трудоспособна 
възраст към един възрастен човек. 
Бързото намаляване и застаряването на 
населението в ЕС и България, задълбочава-
нето на тежките демографски дисбаланси и 
възпроизвеждането на социални неравенства 
между големи социални групи в последните 
десетилетия се превръщат в проблем на макро-
фискалната стабилност и устойчивостта на 
всички социални системи – пазара на труда, 
пенсионната система, системата за социално 
подпомагане и дългосрочни грижи, здравната 
система и др. 
Натискът върху социалните системи, в т.ч. 
върху здравната система, е резултат не тол-
кова от самото застаряване на населението, 
а от нездравословното остаряване. За да се 
намали негативното влияние на стареенето, 
възрастните хора трябва да останат по-дълго 
време здрави и пълноценни за техните семей-
ства и общности. 
С остаряването на хората хроничните не-
заразни заболявания стават водеща причина 
за заболеваемост, инвалидност и смъртност. 
За подобряване на качеството на живот и 
ограничаване на тежестта на хроничните 
заболявания и уврежданията е необходимо 
да бъде възприет подход, който е насочен 
към промоцията на здравето, профилакти-
ката на заболяванията, ранната диагностика 
и по-доброто управление на здравословното 
състояние посредством: 
• изпълнение на програми за промоция на 
здравето и профилактика на заболяванията 
с цел изграждане на здравословен начин на 
живот, започващ от детството и продължаващ 
през целия живот; 
• насърчаване на ранното откриване на 
заболяванията посредством основани на 
доказателства, икономически ефективни и 
леснодостъпни програми и средства, в т.ч. 
скрининг.
От първостепенна важност е подкрепата 
за действия за здравословно остаряване и 
чрез решаване на ключови проблеми, като 
нездравословно хранене, ниска физическа 
активност, консумация на алкохол, наркотици 
и тютюн, неблагоприятно въздействие от окол-
ната среда, пътнотранспортни произшествия 
и битови инциденти.
Това предполага комплекс от дейности в 
различни области на обществото и полити-
ката, в които да се включват институции и 
всички заинтересовани страни, в т.ч. здрав-
ните специалисти и пациентите, социалните 
партньори, медиите и стопанските субекти. 
За преодоляване на негативните ефекти от 
застаряването и за реализиране на ползите от 
него е необходимо осигуряване на условия за 
активен и по-продължителен трудов живот на 
възрастните хора, вкл. насърчаване да останат 
на работа след навършване на пенсионна въз-
раст чрез подобряване на условията на труд и 
адаптиране към здравния им статус и техните