Държавен вестник, бр. 97, 2012 г., стр. 65

БРОЙ  97	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  65  
което е организационна предпоставка за добро 
изпълнение на съответните функции и задачи в 
управлението на водния сектор. 
· Материално-техническата и информацион­
ната обезпеченост на персонала за водите в МЗ 
е много добра. 
Взаимодействие с други институции
· Взаимодействието с други институции с 
функции за водите се характеризира както с добри 
практики, така и с известни затруднения, които 
произтичат от недостатъци в нормативната уредба 
или липса на междуведомствена регламентация. 
· Необходим е по-интензивен диалог и съв­
местна дейност между МЗ и МРРБ по отношение 
осигуряване качеството на питейните води, вкл. 
при изготвяне на инвестиционните програми на 
В и К дружествата. За целта е препоръчително 
двете министерства да регламентират под някаква 
форма съвместна работа на съответните звена в 
техните структури. За преодоляване на проблема 
с неизпълнение на инвестиционни дейности за 
отстраняване на отклонения в качеството на пи­
тейната вода от страна на В и К дружествата МЗ 
би могло да установи контакти и сътрудничест­
во не само с МРРБ, но и с ДКЕВР, която като 
регулатор на качеството на В и К услугите има 
законови механизми за въздействие по отношение 
на качеството на В и К услугите. 
Обобщение: Институционалният капацитет на 
МЗ е на много добро равнище, което му позволява 
да изпълнява своите функции и задачи, свързани 
с управлението на водния сектор. Силните страни 
на този капацитет са най-вече: адекватната обра­
зователна и квалификационна структура на (макар 
и малоброен) персонал, притежаващ много добра 
професионална подготовка, опит и мотивация; 
добрата вътрешна организация и ефективна работа 
в екип на експертите, пряко заети с функции по 
управление на водите; оптималната материално-
техническа осигуреност и колегиалното взаимо­
действие с партниращите институции. Слабите 
страни и проблемите, които ограничават капаци­
тета на МЗ, са свързани преди всичко с малкия 
брой на експертите, които са пряко ангажирани 
с изпълнението на функциите на министерството, 
изискващ значителна интензификация на тяхната 
работа. Идентифицира се също потребност от 
по-интензивен диалог и съвместна дейност между 
МЗ и МРРБ по отношение инвестиции на В и К 
дружествата за повишаване качеството на питей­
ните води като един от приоритетите в развитието 
на водния сектор. 
6.2.9. Регионални здравни инспекции
С промени в Закона за здравето (ДВ, бр. 98 
от 2010 г., в сила от 1.01.2011 г.) се създават 
Регионални здравни инспекции, които осъществя­
ват и организират държавната здравна политика 
на териториите на областите в България.
Регионалните здравни инспекции са юридически 
лица на бюджетна издръжка – второстепенни раз­
поредители с бюджетни кредити към министъра на 
здравеопазването, със седалище населеното място, 
административен център на областта, и се създават, 
преобразуват и закриват от Министерския съвет. 
С Постановление № 1 от 6 януари 2011 г. (обн., 
ДВ, бр. 5 от 14.01.2011 г.) новите регионални 
здравни инспекции обединяват бившите регио­
нални центрове по здравеопазване и регионални 
инспекции за опазване и контрол на общественото 
здраве (РИОКОЗ), като дейността, имуществото, 
архивът, правата и задълженията на преобразувани­
те структури се поемат от съответните регионални 
здравни инспекции. 
Долният анализ е концентриран върху бившите 
регионални инспекции за опазване и контрол на 
общественото здраве (РИОКОЗ), които осъществя­
ваха функциите във връзка с водите към момента 
на изследването (ноември 2010 г.). Прегледът на 
нормативната уредба за структурата и функциите на 
РЗИ показва, че няма различия във функциите по 
отношение на водите и анализът на капацитета би 
могъл да се счита релевантен и към тях. В струк­
турно отношение броят и териториалният обхват 
на РЗИ е еднакъв с този на бившите РИОКОЗ 
(28). Съгласно Устройствения правилник на реги­
оналните здравни инспекции (обн., ДВ, бр. 6 от 
18.01.2011 г., в сила от 18.01.2011 г.) в РЗИ отново 
съществува Дирекция „Здравен контрол“, която 
осъществява функциите, свързани с качеството на 
питейните води, водите за къпане и минералните 
води. По-съществено различие е намаляване на 
броя на РЗИ, в които има дирекции „Лабораторни 
изследвания“, като само в 13 от всички РЗИ се 
създават такива дирекции. Запазва се броят на 
инспекциите, оборудвани с апаратура за спазване 
на изискванията за защита на лицата от въздейст­
вието на йонизиращи лъчения, вкл. извършване на 
радиологичен анализ на водите – Бургас, Варна, 
Враца, Пловдив и Русе.
В новосъздадените Регионални здравни ин­
спекции общият брой на персонала е 3378 души. 
Персоналът в дирекция „Здравен контрол“ се 
запазва относително еднакъв (1161 в РЗИ срещу 
1081 в бившите РИОКОЗ). Почти два пъти обаче 
е намален персоналът в дирекции „Лабораторни 
изследвания“ – от 610 в бившите РИОКОЗ на 
342 в РЗИ. Все още не може да се оцени как 
това намаление ще се отрази на количеството и 
качеството на извършваните проби.
Бившите Регионални инспекции за опазване 
и контрол на общественото здраве (РИОКОЗ) 
са създадени с Постановление № 351 на МС от 
17.12.2004 г. за преобразуване на хигиенно-епиде­
миологичните инспекции в регионални инспекции 
за опазване и контрол на общественото здраве 
(обн., ДВ, бр. 1 от 4.01.2005 г., в сила от 1.02.2005 г., 
изм., бр. 22 от 14.03.2006 г.). Териториалният обхват 
на РИОКОЗ следваше областното административно 
деление – 28 РИОКОЗ със седалище населеното 
място – административен център на областта. 
Контролът върху дейността им се осъществяваше 
от министъра на здравеопазването.
Функциите на РИОКОЗ в областта на водите 
са изброени в чл. 155а от Закона за водите и 
включват най-общо три основни направления: 
· Мониторинг (вземане на проби и лабораторен 
анализ) на качеството на водите, предназначени 
за питейно-битови цели, и водите за къпане – във 
всички населени места в страната при крайния