Държавен вестник, бр. 104, 2023 г., стр. 29

БРОЙ  104	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  29  
ност и осигурена възможност за наблюдение 
на изборния процес изрично се посочват в 
Препоръка CM/Rec(2017)5 на Комитета на 
министрите на Съвета на Европа към дър­
жавите членки за стандартите за електронно 
гласуване, европейското и националното 
законодателство в областта на електронно­
то управление (т. VI). Избори, отговарящи 
на демократичните принципи, трябва да са 
всеобщи, равни и да съответстват на най-ви­
соките стандарти на прозрачност във всеки 
етап от изборния процес – от организацията 
на самото гласуване, до преброяването на 
бюлетините и отчитането на резултатите. 
Публичността при произвеждане на избори 
се основава на принципа на политическия 
плурализъм (чл. 11, ал. 1 от Конституцията), 
който изисква упражняването на държавната 
власт да бъде съобразно свободно изразената 
политическа воля на суверена чрез избирател­
ния корпус и „затова той е основна категория 
на демократичната държава“ (Решение № 13 
от 2010 г.). В своята практика Конституцион­
ният съд е последователен в позицията си, че 
в Конституцията политическият плурализъм 
има смисъл на множество на участниците 
при формирането и свободното изразяване 
на политическата воля съгласно условия и 
ред, установени със закон (Решение № 13 от 
2010 г.; Решение № 6 от 2011 г.; Решение № 12 
от 2011 г.; Решение № 8 от 2022 г.).
Възможностите да се установи независим 
контрол върху всички етапи на изборния про­
цес и резултатите от изборите да бъдат надежд­
но проверени имат съществено значение за 
демократичния процес в неговата цялост. При 
машинното гласуване важна предпоставка за 
това е достъпът до изходния код и документа­
цията на системата за електронната система 
за машинно гласуване, както и всички други 
софтуерни инструменти, приложими в избор­
ния процес, да бъде гарантиран на достатъчно 
широк кръг субекти. Макар и осигуряването 
на такъв достъп да не е от решаващо значение 
за установяването на изборните резултати и 
въвеждането, в конкретния случай, на че­
тирипроцентната бариера да е възможно да 
се възприема като оправдано от конкретния 
политически контекст в страната, тази бариера 
трудно може да бъде социално оправдана и 
конституционно обоснована във връзка с проз-
рачността и публичния контрол в изборния 
процес. Ограничаването на достъпа по сми­
съла на чл. 213б, ал. 1 ИК в действителност 
представлява непропорционална намеса на 
държавата чрез законодателния орган в свобо­
дата на политическите убеждения и свободата 
на асоцииране в политически по естеството 
си организации, каквито са политическите 
партии. Това поражда риск от „изкривяване“ 
на политическата конкуренция и ролята на 
изборите като средство за състоятелно демо­
кратично легитимиране на държавната власт 
и противоречи на принципа на политическия 
плурализъм.
Като се основава на изложеното, съдът 
приема, че разпоредбата на чл. 213б, ал. 1 ИК, 
в оспорената є част, ограничава неоправдано 
в едно демократично общество възможността 
за публичен контрол в изборния процес в 
несъответствие с изискванията на принципа 
на политическия плурализъм, установен в 
чл. 11, ал. 1 от Конституцията, поради което 
тя следва да бъде обявена за противоконсти­
туционна и искането в тази му част следва 
да бъде уважено.
4. По отношение на чл. 213в, чл. 271 ИК 
в частта „като преброява бюлетините от ма­
шинното гласуване“ и чл. 430 ИК в частта 
„като преброява бюлетините от машинното 
гласуване“
В искането са приведени доводи за твърдя­
ната противоконституционност и на чл. 213в, 
чл. 271 и чл. 430 ИК. Излагат се аргументи в 
подкрепа на тезата, че с оспорените разпоредби 
от ИК се „обезсмисля машинното гласуване 
като такова“. Поддържа се, че е „конституци­
онно нетърпимо“ предписаното в тези оспо­
рени разпоредби „резултатите от машинното 
гласуване да се определят единствено чрез 
отпечатваните хартиени носители“. Вноси­
телят сочи, че „при преброяване единствено 
на хартиените отрязъци цялата система на 
защита на изборния процес ще е без значение, 
защото недобросъвестно поведение на един 
член на СИК или ОИК ще е достатъчно, за да 
анулира надлежно подаден глас“. Приведените 
доводи поставят акцент върху игнорирането 
на стандартите за защита на изборния процес 
чрез оспорените в тази част разпоредби от 
ИК в тяхната свързаност, както са обсъдени в 
искането. Изложените съображения показват 
като основание за този извод преценката, че 
единствено преброяването от СИК на харти­
ените отрязъци, „превърнати“ в бюлетини от 
машинно гласуване поради отпечатването им 
на „специализирана хартия“, без едновременно 
да се използва протоколът от машината, крие 
рискове за точното отразяване на резултата 
от машинното гласуване, за прозрачното и 
отчетно протичане на изборния процес, както 
и за недобросъвестна намеса. Приема се, че 
така се преодоляват защитите по чл. 213 ИК. 
Това според вносителя поставя избирателите, 
предпочели да подадат своя глас в изборите 
чрез техническо устройство за машинно 
гласуване, в по-неблагоприятно положение 
спрямо тези, избрали хартиената бюлетина.
Оспорената група разпоредби се отнасят 
предимно до начина на отчитане на подаде­
ните в изборния процес гласове с бюлетина 
за машинно гласуване. Аргументите за про­
тивоконституционност както на чл. 213в, така 
и на оспорените части от чл. 271 и 430 ИК се 
основават на допускане за недобро познаване 
на правилата относно изборния процес и/или 
недобросъвестност („неправомерно поведение“