Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 55

БРОЙ  67	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  55  
Речен тип
R2
Планински реки
R4
Полупланински 
реки
R7
Големи дунавски 
притоци
R8
Средни и малки 
дунавски реки
R9
Добруджански 
пониращи реки
R10
Големи черно­
морски реки
R11
Малки и средни чер­
номорски реки
R15
Карстови извори
R16
Черноморски реч­
ни лимани
Форма на 
речното легло
Предимно плоско, 
свързано с речните 
тераси. На местата 
с вирове, изместена 
към единия бряг U-
форма.
Предимно пло­
ско, свързано с 
речните тераси. 
На места, измес­
тена към единия 
бряг U-форма.
Широко, свърза­
но с речните те­
раси, обикновено 
с U-форма или 
вдълбана U-фор­
ма. Каньоновид­
ни участъци, като 
изк лючение на 
ниска надморска 
височина и поня­
кога специфично 
„скално легло“.
Широко, свърза­
но с речните те­
раси, обикновено 
с U-форма или 
вдълбана U-фор­
ма. Каньоновид­
ни участъци, като 
изк лючение на 
ниска надморска 
височина и поня­
кога специфично 
„скално легло“.
Н а й - ч е с т о U -
форма или вдъл­
бана U-форма. 
Речното корито 
често е вкопа­
но. Ерозионен 
характер поради 
периодични ви­
соки пролетни 
вълни.
Най-често U-фор­
ма или вдълбана 
U-ф орма. Зем­
листи речни ко­
рита. В повечето 
случаи вкопани.
Най-често U-форма 
или вдълбана U-фор­
ма. Землисти речни 
корита. В повечето 
случаи вкопани.
Най-често U-фор­
ма или вдълбана 
U-форма. По-ряд­
ко плоско, свър­
за но с речн и т е 
тераси.
Най-често U-фор­
ма, вдълбана U-
форма. В зоната 
на вливане в Черно 
море – разширена, 
запълнена. Речно­
то корито често е 
вкопано.
Наносни форми
Обикновено липс­
ват – възможна на­
чална акумулация 
на ед р ора змерн и 
наноси, по -ря дко 
каменисти динамич­
ни, нестабилизирани 
наноси.
В
ъ
з
м
о ж ­
ни – странични, 
островни и запъл­
нено речно легло. 
Редуват се зони 
на ерозия и зони 
на ак у м улац и я 
на седименти с 
преобладаване на 
чакълести форма­
ции и едър пясък. 
Понякога силна 
водна ерозия в 
з а вис и мо с т о т 
геологията.
Зона на акуму­
лация на наноси, 
често стаби ли­
зирани наносни 
отложения, вклю­
чително малк и 
островни образу­
вания.
Характерни пя­
с ъ ч н о - т и н е с т и 
наноси (предимно 
странични).
О б и к н о в е н о 
липсват.
Обикновено от­
съствие на нанос­
ни форми, с из­
ключение на учас­
тъци, подложени 
на подприщване. 
П р е о б л а д а в а т 
фини до чакълес­
ти формации.
Обикновено отсъст­
вие на наносни фор­
ми, с изключение на 
участъци, подложени 
на подприщване. Пре­
обладават фини до 
чакълести формации.
Не е релеванто.
Зона на натрупване 
на фини седименти 
(включително де­
трит и органична 
тиня, освен пясъ­
ци). Често в пери­
оди на маловодие 
се образу ва п я­
съчна коса, която 
отделя естуара от 
морето.
Характер на 
бреговете
Предимно средно 
(30 – 60°) стръмни до 
стръмни (60 – 80°), 
конвексни и конкав­
ни. В отделни случаи 
поради локализаци­
ята във V-образна 
дол и на мог ат да 
липсват ясно изра­
зени речни брегове.
Предимно сред­
н о  (3 0   –   6 0 ° ) , 
конвексни и кон­
кавни. Рядко по­
легати (10 – 30°) 
и л и  с т р ъ м н и 
(60 – 80°).
Предимно сред­
н о  
с т р ъ м н и 
(30 – 60°). Рядко 
полегати (10 – 30°) 
и л и  с т р ъ м н и 
(60 – 80°). По фор­
ма – конвексни, 
к о н к а в н и и л и 
по-рядко стъпа­
ловидни.
Предимно сред­
н о  
с т р ъ м н и 
(30 – 60°), стръм­
ни (60 – 80°). По 
форма – конвекс­
ни, конкавни или 
по-рядко стъпа­
ловидни. Речно­
то корито често 
е вкопано.
Предимно стръм­
ни (60 – 80°) и 
средно стръмни 
(3 0 – 6 0 °). По 
ф о р м а   –   к о н ­
вексни, конкавни 
до  стъпаловидни 
(стабилизирани с 
тревиста и хра­
стова растител­
ност), като про­
изводна на пър­
вите две форма. 
Предимно средно 
стръмни (30 – 60°) 
до полегати и рав­
нинни, на места, 
вторично разши­
рени до подкопа­
ни в основата или 
с т ъ п а л о в и д н и 
(стабилизирани с 
тревиста и храсто­
ва растителност), 
като производни 
на първите две 
форми. Речното 
корито често е 
вкопано.
Пр ед и м но с р ед но 
стръмни (30 – 60°) до 
полегати (10 – 30°) с 
кални брегове. Реч­
ното корито в долно­
то течение често е 
повече или по-малко 
вкопано.
Предимно средно 
стръмни (30 – 60°). 
Р я д к о  п о л е г а ­
ти (10 – 30°) или 
стръмни (60 – 80°). 
По форма – кон­
вексни, конкавни.
Предимно средно 
стръмни (30 – 60°) 
д о  
 
с т р ъ м н и 
(60 – 80°). Кални, 
по форма – кон­
вексни и конкавни.