Държавен вестник, бр. 31, 2026 г., стр. 14

СТР.  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  31
да осъществява своята „основна задача“ – „да 
контролира надеждността и достоверността на 
финансовите отчети на бюджетните организа­
ции, законосъобразното, ефективно, ефикасно 
и икономично управление на публичните 
средства и дейности, както и да предоставя на 
Народното събрание надеждна информация за 
това“ (чл. 2 ЗСмП) и да осъществява и други 
дейности, предвидени в закон.
Да се приеме, че понятието „професионален 
стаж“ е функционално свързано с притежава­
нето на магистърска степен по точно опреде­
лена специалност, би означавало дописване на 
закона, който не съдържа такова изискване.
Именно защото правилата на тълкуването 
изискват да се вземе предвид нормативната 
уредба на сходни случаи и области, следва 
да се има предвид, че законодателството 
поначало свързва професионалния стаж с 
извършваната дейност, а не с вида на прите­
жаваното образование. Така според чл. 46б, 
ал. 1, т. 1 от Закона за администрацията 
„за професионален опит се зачита стажът в 
държавната администрация“, а чл. 2, ал. 2 от 
Наредбата за прилагане на Класификатора 
на длъжностите в администрацията изрично 
посочва, че „минималният професионален 
опит, необходим за заемане на длъжността, 
включва времето, през което служителят е 
извършвал дейност в област или области, 
които са свързани с функциите, определени в 
длъжностната характеристика за съответната 
длъжност“. Същевременно когато законът 
изисква стажът да е свързан с притежаваното 
от лицето образование, това е изрично посоче­
но. Така чл. 8, ал. 1, т. 2 и ал. 6 от Закона за 
защита на личните данни изисква членовете 
на Комисията за защита на личните данни 
да имат „трудов стаж по специалността си не 
по-малко от 10 години“; чл. 4, ал. 3 от Зако­
на за защита на конкуренцията предвижда, 
че за заместник-председател и членове на 
Комисията за защита на конкуренцията се 
избират български граждани с „висше юри­
дическо или икономическо образование със 
стаж по специалността не по-малко от 5 го­
дини“; чл. 4, ал. 2 от същия закон поставя за 
председателя на Комисията изискването да е 
„правоспособен юрист с юридически стаж не 
по-малко от 10 години“.
Предвиденото в чл. 16, ал. 1, т. 1 ЗСмП 
условие – професионален стаж, се свързва 
с посочени „области“ и „период от време“. 
Професията е широка сфера на приложение 
на човешкия труд и зависи от отрасловото 
разделение на труда. Професионалният стаж е 
количественият измерител на времето (15 го­
дини), през което лицето е било в правоотно­
шение по заемане на съответната длъжност, 
чрез която е упражнявало дейност в областта 
на одита, административното и финансовото 
право, финансовия контрол, финансите или 
счетоводството, т.е. изброяват се алтернативно 
области, в които лицето е полагало своя труд. 
Легално определение на понятието „финан­
сов контрол“ се въвежда за първи път в § 1, 
т. 11 ДР на ЗСмП (обн., ДВ, бр. 98 от 2010 г.; 
отм., бр. 35 от 2014 г.). Това определение се 
възприема и в следващите закони, уреждащи 
дейността на Сметната палата. В сега действа­
щия Закон за Сметната палата то се съдържа 
в § 1, т. 11 – „Финансов контрол“ е всяка 
форма на контрол, свързана с управлението 
на публични средства и дейности, осъщест­
вявана чрез специализирани правомощия и 
процедури, включително бюджетен контрол, 
финансов инспекционен контрол, данъчен кон­
трол, митнически контрол и други подобни“.
Контролната дейност е винаги правно 
регламентирана дейност и е елемент на 
управлението независимо дали теоретично 
се отнася към административното, или към 
финансовото право. 
В определението се разграничават следните 
елементи:
– Всяка форма на контрол, т.е. която и да е 
от различни отделни проявни форми на кон­
тролна дейност, които включват установителен 
етап (проверка на фактическото състояние и 
съответствието му с изискванията на закона) 
и предприемане на мерки за въздействие. 
При проверката на данните от декларации 
на лица, заемащи висши държавни и други 
длъжности, се проявява установителният етап, 
а мерките за въздействие се изразяват в сези­
ране на Националната агенция за приходите 
или на други предвидени в закон органи или 
реализиране на административнонаказателна 
отговорност.
– Връзка на контролната дейност с управ­
лението на публични средства и дейности. 
Според § 1, т. 8 ДР на ЗСмП публични са 
средствата по смисъла на § 1, т. 1 от Закона за 
финансово управление и контрол в публичния 
сектор – „публични средства“ са всички сред­
ства, които се събират, получават, съхраняват, 
разпределят и разходват от организациите от 
публичния сектор, а това са организациите, 
посочени в чл. 2 от този закон. В обхвата на 
Закона за публичност на имуществото на 
лица, заемащи висши държавни длъжности, 
на Закона за противодействие на корупцията, 
а сега в действащата редакция на Закона за 
Сметната палата попадат изчерпателно посо­
чени категории лица, заемащи изброени длъж­
ности, които подават декларации, и тези лица 
получават или управляват публични средства. 
Контролната дейност, свързана с управлението 
на публични средства и дейности, е израз и 
на принципа на добро управление на публич­
ните средства, съдържащ се в преамбюла на 
Конвенцията на Организацията на обедине­
ните нации срещу корупцията, въз основа на 
който държавите са изградили системите си 
за подаване и проверка на декларациите на 
лица, заемащи висши държавни длъжности.
– Осъществявани чрез специализирани пра­
вомощия и процедури – такива са предвидени