Държавен вестник, бр. 72, 2015 г., стр. 50

СТР.  50	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  72
3.3.1.5.9.3.5.2.5. описание на техническите 
етапи на извършваната хирургическа намеса; 
3.3.1.5.9.3.5.2.6. описание на поставените 
дренажи; 
3.3.1.5.9.3.5.2.7. условие за завършване на 
операцията; 
3.3.1.5.9.3.5.2.8. състава на хирургичния опе­
ративен екип; 
3.3.1.5.9.3.5.2.9. начало и край на операцията. 
3.3.1.5.9.3.5.3. Оперативният протокол се със­
тавя и подписва от лекаря-оператор. 
3.3.1.5.9.3.5.4. В „История на заболяването“ 
лекарят-оператор и анестезиологът дават писмени 
указания за следоперативните грижи за паци­
ента, необходимите изследвания, необходимите 
лекарствени продукти, тяхното количество и 
дозировка. 
3.3.1.5.9.3.6. Следоперативен период 
3.3.1.5.9.3.6.1. Постоянното постоперативно 
наблюдение на пациента се осъществява от хи­
рургичния оперативен екип, анестезиологичния 
екип и лекуващия лекар. 
3.3.1.5.9.3.6.2. Лекар-операторът и лекуващият 
лекар определят срока за отстраняване на дре­
нажи, сонда, катетър и др., извършват наблю­
дение на хирургичната рана и определят вида 
на необходимата превръзка, както и условията 
за изписване, домашно наблюдение и режим, 
необходимостта от медицинско наблюдение и 
консултация след изписването – краткосрочна 
или дългосрочна. При показания той определя 
необходимостта от допълнителни прегледи, кон­
султации и други указания, диспансеризация или 
рехабилитация, които се вписват в епикризата. 
3.3.1.5.9.3.6.3. При лечение на болни в отде­
ление за интензивно лечение мониторирането 
на жизнените функции се осъществява от анес­
тезиологичен екип, а наблюдението и следопе­
ративният контрол се осъществяват съвместно 
от анестезиологичен и хирургичен екип по 
съгласуван протокол.
3.3.1.6. Изисквания за интердисциплинарни 
консултации и обем на диагностичните и хи­
рургичните дейности в структури от второ ниво 
на компетентност: 
3.3.1.6.1. Интердисциплинарни консултации 
3.3.1.6.2. Видове консултации: 
3.3.1.6.2.1. Задължителни консултации със: 
3.3.1.6.2.1.1. специалист по анестезиология и 
интензивно лечение; 
3.3.1.6.2.1.2. специалист по вътрешни болести 
или кардиология при пациенти над 18 г.;
3.3.1.6.2.1.3. педиатър – при пациенти под 
18-годишна възраст.
3.3.1.6.2.2. Консултации по показания със: 
специалист по образна диагностика, лабораторен 
лекар, хематолог, гастроентеролог, нефролог, 
уролог, пулмолог, акушер-гинеколог, невролог, ен­
докринолог, микробиолог, патоморфолог – пред-, 
интра- или постоперативна, други специалисти.
3.3.1.6.3. Лекари със специалност по ПВЕХ 
вземат участие в онкокомитет съвместно с лека­
ри – специалисти по онкология: химиотерапевт, 
лъчетерапевт, хирург; при планиране на цялост­
ното лечение при пациентки с рак на гърдата, 
при всички онкологични състояния, подлежащи 
на лечение от мултидисциплинарен екип.
3.3.1.7. Изисквания към резултата от осъщест­
вяване на дейността – минимални изисквания за 
обем на медицинските дейности за структури от 
второ ниво на компетентност.
3.3.1.7.1. Количествени показатели за осъщест­
вяване на дейността – минимални (задължител­
ни) изисквания за годишен обем на медицинските 
дейности – 25 операции годишно на разкрито 
легло или 85 операции годишно на лекар със спе­
циалност по ПВЕХ като оператор или асистент. 
Годишен брой преминали болни – 200. 
3.3.1.7.2. Критерии и показатели за качество 
на осъществяваната медицинска дейност
3.3.1.7.2.1. Общи и специализирани показатели 
по критериите за достъп до медицинска помощ, 
своевременност на оказваната медицинска по­
мощ, релевантност (уместност и съответствие), 
сигурност/безопасност, ефективност и ефикасност 
на тази помощ, продуктивност/икономичност, 
участие на потребителя на услугата (потреби­
телски фокус и удовлетвореност):
3.3.1.7.2.1.1. достъп до хирургични дей­
ности – създаване на условия за осигурен 
достъп до хирургична помощ без териториал­
ни, икономически, административни и други 
ограничения; 
3.3.1.7.2.1.2. релевантност (уместност и съ­
ответствие) – избор на хирургична дейност, 
която най-вероятно ще доведе до постигане на 
желания резултат и очакваната здравна полза 
надхвърля достатъчно евентуалните негативни 
последствия; 
3.3.1.7.2.1.3. безопасност на пациента – създа­
ване на условия за избягване на потенциалните 
рискове и свеждане до минимум на непреднаме­
рената вреда при осъществяване на хирургична 
дейност; включва: 
3.3.1.7.2.1.3.1. диференциране на условия, 
причини и механизми, довели до грешки в ди­
агнозата и лечението; 
3.3.1.7.2.1.3.2. откриване на грешките; 
3.3.1.7.2.1.3.3. разработване на методи за ми­
нимизиране и предотвратяване на грешките; 
3.3.1.7.2.1.4. ефективност и ефикасност на 
хирургичната дейност – включва степента на 
постигане на поставените цели и съотношението 
полза/разход; 
3.3.1.7.2.1.5. продуктивност – отчетената мак­
симална полза от извършеното хирургично лече­
ние при минимум направено усилие и вложени 
ресурси; 
3.3.1.7.2.1.6. удовлетвореност – постигане на 
очаквания от пациента резултат от лечението 
чрез извършване на хирургична дейност;
3.3.1.7.2.1.7. индикатори за оценка на хирур­
гичната дейност – общи индикатори: