Държавен вестник, бр. 14, 2010 г., стр. 30

СТР.  30	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  14
6.14.1. За позиционирането на пациента по време 
на планирането и ЛЛ е желателно да се използва 
ортогонална светлинна или лазерна система. 
6.14.2. Очертанията на полетата върху кожата, 
разстоянието между тях, разстоянието източник –  
повърхност (РИП), а при използване на фикса-
тори – тяхното правилно положение (shell fit), и 
др. са начините за оценка на повторяемостта в 
положението и обездвижването на пациента при ЛЛ. 
6.14.3. При настъпили промени лаборантът 
докладва на планиращия лъчетерапевт, което може 
да изисква повторно планиране или локализиране 
(симулиране). 
6.15. Препоръчително е всяко звено за ЛЛ да 
има описани процедури за необходимите проверки 
и тяхната честота на лъчетерапевтичната и спома-
гателната апаратура съгласно приложение № 10 на 
Наредба № 30 за условията и реда за осигуряване 
защита на лицата при медицинско облъчване.
6.16. Границите на полето, РИП и положението 
на облъчване и имобилизация трябва да се контро-
лират при всеки сеанс. През време на облъчването 
пациентът трябва да бъде непрекъснато следен 
от единия рентгенов лаборант чрез телевизион-
на камера или чрез on-line образ за евентуално 
извършено движение. Пултът за управление на 
апарата трябва да се следи по същото време от 
другия рентгенов лаборант. 
6.17. Всяко лъчетепевтично звено трябва да 
има описани процедури за случаите, в които се 
налагат промени във формата и положението на 
тялото на пациента, които могат да повлияят на 
провеждането на ЛЛ, както и мерките, които се 
налагат в тези случаи.
6.18. Верификацията на лъчелечебния обем тряб-
ва да се извършва съобразно наличните помощни 
средства в звената по ЛЛ и според сложността 
на плана за ЛЛ. 
6.19. Преместване на пациента от един на 
друг апарат:
6.19.1. При повреда се налага преместването на 
пациента от един апарат на друг. Преместването 
между напълно сравними апарати е препоръчител-
но, особено ако те имат автоматично електронно 
преместване на файловете и устройство за запис, 
които запазват целостта на файла с данните. Ако 
апаратите не са напълно еднакви, трябва да има 
изработена сигурна стратегия за точно и сигурно 
преместване на пациенти, за които прекъсване 
на лечението е нежелателно, съгласно табл. № 4.
6.19.2. Прехвърлянето на пациентите от един 
на друг апарат трябва да се извършва съобраз-
но разписани процедури в съответните лечебни 
заведения. 
6.20. Всяка клиника (отделение) по ЛЛ трябва 
да разполага с описание на необходимия комплекс 
от мерки при повреда на апаратурата, прекъсване 
на лъчелечебния курс, удължаване на общото ле-
чебно време и други непредвидени обстоятелства 
съгласно табл. № 4 и 5. 
6.21. Организацията в клиника (отделение) по 
ЛЛ трябва да води до минимално възможно пре-
късване на ЛЛ. Това налага наличие на два сходни 
по енергия и възможности мегаволтни апарата.
6.22. Прекъсването на ЛЛ през националните 
празници трябва да бъде организирано така, че 
това да се отрази в най-малка степен на лъче-
лечебния процес. Методите за компенсиране 
удължаването на общото лъчелечебно време са 
посочени в табл. № 5. 
6.23. Оценка на резултатите от ЛЛ:
6.23.1. Перкутанното ЛЛ включва оценка на 
баланса между ползата (вероятността за излекуване 
на тумора) и риска за лъчеви усложнения.
6.23.2. Препоръчително е информацията за 
изхода от ЛЛ на всеки пациент да съдържа след-
ните показатели: туморен контрол; преживяемост; 
характер и степен на лъчевите реакции; качество 
на живота на пациента след лечението.
6.24. Грижи за пациента:
6.24.1. Всеки пациент трябва да получава пъл-
ни грижи от лъчетерапевта и лъчетерапевтичния 
лаборант по време на лечението, за да се осигури 
последователността на облъчването.
6.24.2. През време на ЛЛ физическото със-
тояние на пациента трябва да се контролира от 
медицинска сестра и лекар за общи и локални 
лъчеви реакции, които се докладват на лекаря.
6.24.3. Лекарят-лъчетерапевт следи за състояние-
то на пациента, който провежда лъче-химиолечение. 
6.24.4. Практиката на лъчелечебното звено оп-
ределят вида и честотата на регулярните прегледи 
по време на ЛЛ.
6.25. Проследяване на пациенти, провели ЛЛ. 
Оценка на резултатите.
6.25.1. Проследяването на болните е част от 
лечебния процес за уточняване на изхода от ЛЛ. 
Проследяването трябва да документира изхода 
от лечението и случаите на рецидив или втори 
карцином; да опише характера и степента на 
ранните и късните лъчеви реакции; да препоръ-
ча провеждане на симптоматично лечение при 
необходимост в случай или на рецидив, или на 
усложнения; възможно най-рано да установи ре-
цидиви с цел овладяването им; да предложи на 
пациента психосоциална подкрепа.
6.25.2. Времето за проследяване варира според 
характера на туморния процес и различните срокове 
на изява на реакциите и евентуално усложненията 
от лъчелечението. 
6.25.3. Алгоритъмът за проследяване трябва да 
се извършва съгласно осъвременени методични 
указания.
6.25.4. Основната документация за ЛЛ трябва 
да се съхранява поне 10 години. 
7. Система за осигуряване на качество и кон-
трол на ЛЛ: 
7.1. Всяко лъчетерапевтично звено трябва 
първоначално за изготви и периодично да осъ-
временява съобразно апаратурата си план-график 
за ежедневните, ежемесечните и ежегодните пе-
риодични проверки за контрол на качеството на 
апаратурата. 
7.2. Всяка клиника (отделение) по ЛЛ трябва 
да има описани процедури за регистриране и 
разглеждане на инцидентите.
7.3. Всяко лъчетерапевтично звено трябва да има 
разписан авариен план за действие при възможни 
аварийни ситуации в лъчелечението. 
7.4. Всяка клиника (отделение) по ЛЛ трябва 
да събира специфична информация за грешките 
и инцидентите, както и за условията, създаващи 
пропуски на всеки етап от лъчелечебния процес. 
7.5. Дейностите на всяка клиника (отделение)
по ЛЛ трябва да бъдат съобразени с национал-
ното законодателство и изискванията в областта 
на лъчезащитата.