Държавен вестник, бр. 65, 2010 г., стр. 121

БРОЙ  65	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  121  
б) аварийно, резервно осветление (чрез бър­
зодействащи – мотор-генератори или светлинен 
източник с акумулиращи батерии);
в) бактерицидни лампи за всяка операционна 
зала, помещение за предоперативна подготовка 
на болния и за подготовка на хирургичния екип, 
помещение за наблюдение/събуждане на бол­
ните, стая за миене на инструменти и съдове;
г) източници на електричество („шоко“ 
контакти) – 6 бр. във всяка операционна зала;
д) излази за кислород, за сгъстен въздух, за 
двуазотен окис, за аспирация – най-малко по 
един за всяка операционна маса, в помещението 
за предоперативна подготовка (и за всяко легло 
в стаята за наблюдение/събуждане на болния);
е) самостоятелна проточно-смукателна 
въздухопреработваща система за проветрява­
не на всяко помещение и за отвеждане извън 
сградата на издишваните от болния газове 
(задействана със сгъстен въздух с остатъчно 
налягане 0,5 МРа); препоръчително е разпо­
лагането на климатична инсталация във всяка 
операционна зала;
ж) източници за топла и студена вода в 
предоперационното помещение на всяка зала 
с мивки;
5.3.8. в операционната зона трябва да се 
създава система за вътрешни и външни кому­
никации както между операционните зали, така 
и с външни звена за диагностика, консултации, 
снабдяване и пр.;
5.3.9. операционният блок ползва централна 
стерилизация, но разполага и с допълнителен 
стерилизатор или автоклав за малки обеми;
5.3.10. в операционния блок се спазват пра­
вилата за асептика и антисептика:
а) всяка операционна зала се почиства, 
измива и дезинфектира текущо след всяка 
операция, а веднъж седмично се подлага на 
щателно почистване и дезинфекция;
б) след извършване на септична операция 
операционната зала се подлага на цялостно 
почистване, измиване и дезинфекция, като се 
прекратява ползването є за нови операции до 
завършване на процедурата;
в) апаратурата и техниката в операционните 
зали (операционни маси, лампи, електрока­
утери, анестезиологичен апарат и количка, 
транспортни колички, допълнителна апаратура 
за диагностика и операция) се почистват и 
дезинфектират ежедневно;
г) в операционния блок персоналът влиза и 
работи само със специално облекло и обувки;
д) след всяка операция микрохирургичните 
инструменти подлежат на механично почистване 
и измиване, което се извършва от операцион­
ната медицинска сестра;
е) асептиката и антисептиката се контролират 
периодично (РИОКОЗ, вътреболничен контрол);
ж) на периодичен контрол подлежат: ръ­
цете на хирургичния екип след измиване, а 
персоналът на операционния блок – за зара­
зоносителство;
5.3.11. достъпът до операционния блок е 
ограничен; право да влизат в него имат: по­
стоянно работещият персонал; членовете на 
хирургичния и анестезиологичния екип; специ­
ализанти и студенти; повиканите консултанти; 
пациентите за операция;
5.3.12. потокът на движение на персонала 
и пациентите в съответната структура се ре­
гламентира от ръководителя на структурата 
на лечебното заведение и се утвърждава от 
ръководителя на лечебното заведение;
5.3.13. качеството на лечебната дейност по 
„Ушно-носно-гърлени болести“ се гарантира от 
спазване на следните изисквания:
а) напускайки операционния блок, персона­
лът, работещ там, минава отново през събле­
калнята за подмяна на операционните дрехи 
и обувки (калцуни);
б) посоката на движение на болния е: през 
санитарно-пропускателен вход към операцион­
ната зала или към помещения за предоперативна 
подготовка; след завършване на подготовката 
болният се въвежда в операционната зала; след 
завършване на операцията се извежда в зала 
(стая) за наблюдение/събуждане в рамките на 
операционния блок или към отделението за 
интензивно лечение.
6. Други изисквания към клиника/отделение 
по ушно-носно-гърлени болести за оказване на 
хирургична помощ:
6.1. Клиника/отделение по ушно-носно-
гърлени болести от ІІІ ниво на компетентност 
трябва да осигурява още:
а) образование и подготовка на специалисти 
в областта на ушно-носно-гърлените болести и 
съответните профилирани дейности;
б) постоянна научна дейност (клинична и 
експериментална) в областта на ушно-носно-
гърлените болести.
6.2. Клиника по ушно-носно-гърлени боле­
сти от ІІІ ниво на компетентност се ръководи 
от хабилитирано лице и има ясно дефинирани 
институционални ресурси. В рамките на тази 
клиника (отделение) може да се разкриват 
профилирани отделения. 
6.3. Клиника/отделение от ІІІ ниво на ком­
петентност трябва да има осигурена възмож­
ност да насочи свой пациент, нуждаещ се от 
интензивно лечение, към клиника (отделение) 
за интензивно лечение на същото лечебно 
заведение.
6.4. Клиника по ушно-носно-гърлени бо­
лести от ІІІ ниво на компетентност трябва да 
има възможности за обучение на студенти и 
специализанти – лекционни и семинарни зали, 
библиотека, компютри, интернет.
7. Изисквания към персонала в клиника/
отделение по ушно-носно-гърлени болести: