Държавен вестник, бр. 91, 2013 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  91
лустрационни и дискриминационни, тъй като 
въвеждат ограничения за заемане на упра­
вленски позиции в националните електронни 
медии и медийния регулатор от определена 
категория лица поради тяхното обществено 
положение в миналото – принадлежност към 
структурите на Държавна сигурност (ДС) 
и разузнавателните служби на Българската 
народна армия (РС на БНА). С това според 
подкрепящите искането на вносителите се 
въвежда принцип на колективна отговорност 
на посочените лица с оглед на тази тяхна при­
надлежност, без да се съобразява конкретната 
дейност на всеки субект – бивш сътрудник на 
секретните служби, което е недопустимо, за­
щото отговорността за неправомерни действия 
или бездействия може да бъде само лична. 
Поради това се поддържа, че с оспорените раз­
поредби се създава презумпция за колективна 
укоримост на дейност, която все пак е била 
правно регламентирана по време на нейното 
осъществяване. С въведените рестрикции се 
нарушава принципът на равенство пред закона 
и изискването за равно третиране на гражда­
ните. С тях се ограничава и правото на труд на 
лицата, за които се отнасят тези рестрикции, 
с което се препятства кариерното им развитие 
и придобиване на съответна професионална 
квалификация. Оспорените текстове според 
заелите изложената позиция представляват 
и непропорционално ограничаване на чо­
вешки права по смисъла на КЗПЧОС поради 
отсъствие на съответствие на предлаганите 
с тях рестриктивни мерки и преследваната 
цел с въвеждането им, тъй като те са недо­
пустими в условията на установен стабилен 
демократичен режим, при който, за разлика 
от условията на преход от тоталитаризъм към 
демокрация, не съществува заплаха за демо­
кратичния ред. Само наличието на последната 
би оправдала, и то временно, въвеждането на 
оспорените рестрикции за заемане на ръковод­
ни длъжности в системата на националните 
обществени електронни медии – Българското 
национално радио (БНР) и Българската наци­
онална телевизия (БНТ), и техния регулаторен 
орган – Съвета за електронни медии (СЕМ).
Противното становище за неоснователност 
на искането за установяване противоконсти­
туционност и несъответствие на оспорените 
разпоредби от ЗРТ с общопризнатите норми 
на международното право и с международ­
ните договори, по които България е страна, 
се поддържа от Министерския съвет и БНТ. 
Според заетата от тях позиция рестрикциите, 
предвидени с оспорените разпоредби за заемане 
на ръководни длъжности в БНТ, БНР и СЕМ 
от бивши щатни и нещатни служители на 
тайните служби на комунистическия режим, 
не противоречат на принципа на равенство 
пред закона, тъй като не въвеждат дискри­
минация по отношение на посочените лица 
по някой от изброените в чл. 6 от Конститу­
цията социални признаци. В становището на 
Министерския съвет по-нататък се поддържа, 
че въведените ограничения представляват из­
исквания от професионален характер, които 
не влизат в противоречие с равноправието и 
не ограничават упражняване правото на труд, 
защото се отнасят до изпълнение на функции 
от ръководен и управленски характер. Тези 
функции могат да се изпълняват само от 
лица, ползващи се с обществено признание 
и морален авторитет, а такива качества не 
притежават бившите сътрудници на ДС, кои­
то не се ползват с доверието на обществото. 
Лустрационните мерки, каквито предвиждат 
оспорваните текстове от ЗРТ, според практи­
ката на КЗПЧОС представляват ограничение 
на човешки права, но биха били оправдани, 
ако са пропорционални на преследваните с тях 
цели и могат да имат само временен характер, 
докато съществува заплаха за демократичния 
ред. В тези становища се приема, че с оглед на 
актуалната ситуация в българското общество 
тези ограничения имат своето оправдание 
поради констатацията, че в страната все още 
има повишена чувствителност и негативно 
отношение към присъствието на кадрите на 
репресивния апарат на тоталитарната държава 
в институциите на съвременната демократична 
публичност. 
Конституционният съд, след като обсъди до­
водите и съображенията, изложени в искането 
и в становищата на заинтересованите страни, 
за да се произнесе, взе предвид следното:
Въведената забрана за български граждани 
да бъдат членове на Съвета за електронни 
медии (чл. 26, т. 3 ЗРТ), както и да бъдат 
назначавани за членове на управителните съ­
вети на Българската национална телевизия и 
Българското национално радио, при положение 
че са били щатни или нещатни сътрудници на 
бившата Държавна сигурност, противоречи на 
принципа на правовата държава (чл. 4, ал. 1 от 
Конституцията), на принципа на равноправие 
на гражданите (чл. 6, ал. 2 от Конституцията) 
и представлява дискриминация, въведена със 
закон. Оспорените разпоредби имат лустраци­
онен характер – създават изрична забрана за 
заемане на определени длъжности по отноше­
ние на конкретна група български граждани, 
заемали определено обществено положение в 
миналото. Тези разпоредби не допускат лица 
с установена принадлежност към тайните 
служби на тоталитарната държава да бъдат 
избирани за членове на Съвета за електронни 
медии или назначавани за членове на упра­
вителните съвети на БНТ и БНР. 
Конституционният съд стои на позицията, 
че негативната оценка по отношение на дей­
ността на тайните служби на тоталитарната 
държава не бива да влияе върху упражняването 
на конституционните права на гражданите в