Държавен вестник, бр. 67, 2006 г., стр. 92

С Т Р .  92
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  67
При групата на микроорганизмите, които пре-
дизвикват предимно локални инфекции—газ-ган-
гренни заболявания, тетанус, актиномикоза, дерма-
томикози, аспергилоза, материали се вземат от мес-
тата с най-характерните поражения и изменения.
Течните или полутечните материали (кръв, жлъч-
ка, слуз, изтечения, възпалителни ексудати, мляко и
др.) се вземат в стерилни стъкла или епруветки.
Материалите с по-гъста консистенция (гной, орган-
ни части, мозък, мускулатура и др.) се вземат в сте-
рилни банки или в широки епруветки, които след
заливане с 50% глицерин се затварят добре с гумени
запушалки. Желателно е труповете на малки жи-
вотни (птици, зайци, абортирани плодове) да се из-
пращат цели, но добре опаковани  в непропускащи
течности опаковки.
За да се предотврати загниването на материала,
пробата от трупа трябва да се вземе възможно най-
скоро след смъртта и да се изпрати в най-кратък
срок в лабораторията чрез куриер.
Проби за лабораторно изследване за гнилцови
заболявания—парче от пчелна пита от участък с най-
типични промени в запечатаното пило. Големина на
парчето—не по-малко от 8/10 см, като съдържа за-
печатано и незапечатано пило. Опакова се във вла-
гопропусклива опаковка (не в найлонова), като се
изпраща в лабораторията с писмо по образец.
Проби за нозематоза—при клинични прегледи
на майкопроизводни стопанства се вземат възмож-
но по-стари черни пчели с подути коремчета и др.
признаци на заболяване (агонизиращи, трудно под-
вижни). Най-сигурно е да се вземат пчели от т. нар.
подмор на дъното на кошера, като най-добре е да се
вземат в началото на февруари, когато дъната не са
почистени от пчеларя или пчелите. Една проба трябва
да съдържа не по-малко от 20—30 пчели, като същи-
те се поставят в хигроскопична опаковка и се изпра-
щат със съпроводително писмо по образец.
За поставянето на точна диагноза е необходимо:
доказването на етиологичния агент във взетия ма-
териал и доказването на имунен отговор от страна
на инфектирания организъм. Основно диагностич-
но значение при серологичните изследвания има
установяването на значително увеличаване на титъ-
ра на антителата по време на развитието на заболя-
ването (сероконверсия) и наблюдаваните болестни
симптоми. За тази цел от болното животно се взе-
мат два кръвни серума—първият се взема в начало-
то на болестта, а вторият—в периода на реконвалес-
ценция. Четирикратното увеличаване на титъра на
антителата във втория серум в сравнение с първия е
показателно, че изолираният причинител е и етио-
логичен фактор на заболяването.
За лабораторни изследвания е подходящ:
1. Материал, от който може да се изолира причи-
нителят.
2. Двукратни кръвни серуми—първи серум заед-
но с материала за изолиране на причинителя и вто-
ри серум се взема 2—3 седмици по-късно от опреде-
лен брой животни в стадото.
3. Материали за допълнителни (немикробиоло-
гични) изследвания.
Материалите, предназначени за микробиологич-
ни изследвания, трябва да се пренасят в хладилни
чанти или термоси с лед. Кръвта за серологични
изследвания при транспортиране се съхранява при
температура от 4 до 8 °С. При по-ниска температура
от 4 °С кръвта хемолизира, което значително за-
труднява или прави невъзможно извършването на
серологични реакции (по-добре е да се изпраща не
кръвна проба, а серумът, отделен от нея).
При вземане на материал за хистологично из-
следване трябва да се спазят следните изисквания:
1. Материалът да се взема непосредствено след
смъртта или убиването на животното.
2. Късчетата материал да не бъдат със страни,
по-големи от 2 cm, и с дебелина не повече от 5—
6 mm. За целта първо да се отреже една лента и от
нея да се оформят късчета. Това трябва да става с
остър нож, без излишно да се смачква материалът.
3. Да се имат предвид анатомичните особености
на всеки орган. От кухи органи (черво, матка, кръ-
воносен съд и др.) материалът се взема от цялата
дебелина на стената.
4. При наличие на изменение в органа късчетата
се вземат на границата между нормалната и измене-
ната тъкан.
5. Материалите за хистологично изследване ви-
наги да се изпращат във фиксирано състояние.
За текущата патохистологична диагностична
работа най-подходящ фиксатор е 10 % буфериран
формалинов разтвор.
При вземането на материали за патохистологич-
но изследване да се избягват следните грешки:
1. Поставянето на големи тъканни късове в го-
лям съд с малко количество фиксатор.
2. Поставянето на големи тъканни късове в ма-
лък съд, които след фиксация не могат да се извадят.
3. Изпращане за изследване на нефиксиран мате-
риал. 
4. Изпращане на загнил материал и неподходящи
органи.
5. Изпращане на цели органи в голямо количес-
тво фиксираща течност, които се транспортират
трудно и фиксирането струва скъпо.
При неблагополучие в дадена ферма за изясня-
ването на здравния статус с цел бързото и точното
поставяне на лабораторна диагноза е необходимо
пробите за изследване да се изпращат: от едрите
животни—100 %, от свинете и дребните прежив-
ни—10 % от умрелите. От птиците—3 % от хиб-
ридните центрове, 5 % от родителските стада, 2 %
от стоковите носачки и 1 % от бройлерите. Изпра-
щат се болни птици  с характерни признаци, както
и  трупове от умрели.  Извършва се диагностичен
контрол и на люпилните. От всяка люпилня за из-
следване се вземат по 0,5 % умрели зародиши, 1 %
от умрелите пилета и смивки за контрол на де-
зинфекцията.
При изпращане на проби за лабораторнодиагнос-
тични изследвания задължително да се вземат про-
би от умрели животни в интензивни и  екстензивни
животновъдни обекти, както и от  диви животни,
птици и инсекти.
Материалите за лабораторнодиагностично из-
следване се вземат и изпращат от ветеринарномеди-
цински специалисти от системата на НВМС и ли-
цензирани ветеринарни лекари със съпроводително
писмо по утвърден със заповед на генералния дирек-
тор на НВМС образец. В писмото  се попълват ко-
ректно всички реквизити и графи.
В изпълнение на одобрените от министъра на
земеделието и горите програми за надзор върху за-
разните заболявания при животните пробите се взе-
мат, опаковат и транспортират по описаните в са-
мите програми методи.