Държавен вестник, бр. 14, 2023 г., стр. 17

БРОЙ  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  17  
Запитани кои са трите най-ефективни 
начина, по които гласът им може да бъде 
чут от политиците, младите хора в България 
посочват следните отговори:
· Гласуване на местни, национални и 
европейски избори – 48 % от младите 
българи (41 % за ЕС);
· Участие в улични протести или демон-
страции – 32 % от българските младежи 
(33 % за ЕС);
· Откриване или включване в подписки 
(на хартия или онлайн) – 30 % от мла-
дежите в България (30 % за ЕС).
Последното актуално проучване, про-
ведено през 2020 г. по поръчка на ММС, 
показва, че делът на българските младежи, 
които не се интересуват от политика, е го-
лям – 73 % (при 39 %, дали такъв отговор 
през 2010 – 2011 г.). Едва 3 % са тези, които 
се интересуват в много голяма степен от 
политика, а 22 % по-скоро се интересуват. 
С увеличаване на възрастта се увеличава 
делът на младите, които имат интерес към 
политиката. Най-младите във възрастовата 
категория 15 – 19 г. в най-високи дялове не 
се интересуват от политика. Образователната 
степен също има значение за интереса към 
политиката – младите с висше образование 
в много по-големи дялове се интересуват от 
политика спрямо останалите.
Въпреки отчетените високи нива на неза-
интересованост спрямо политическия живот 
младите хора декларират, че гласуват винаги 
или често.
Повишаването на избирателната актив-
ност сред младите хора е един от основните 
приоритети както на национално, така и 
на европейско ниво. Изследване на Флаш 
Евробарометър 478, проведено през 2019 г.15, 
показва, че 71 % от младите хора в България 
са участвали в избори на местно, национално 
или европейско ниво (при 72 % за ЕС 28). 
Релевантното изследване, осъществено през 
2011 г.16, показва също висока активност на 
българските младежи на избори на местно, 
национално или европейско ниво (82 %) при 
среден % за ЕС (79 %).
ПО ПРИОРИТЕТ VII – РАЗВИТИЕ НА 
МЛАДИТЕ ХОРА В МАЛКИТЕ НАСЕЛЕНИ 
МЕСТА И СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ:
Повече от една пета от хората, живеещи 
в селските райони на ЕС, са изложени на 
риск от бедност или социално изключване.17
Докато нивото на ранното напускане 
на училище в големите български градове 
15 European Commission (2019) Flash Eurobarometer 478, 
https://www.kantarpublic.com/download/documents/155/
Flash+Eurobarometer+-+Views+of+young+people.pdf.
16 Изследване на Флаш Евробарометър „Младежта 
в движение“, реализирано през м. февруари 2011 г.
17 Евростат 2020. Условия на живот в Евро-
па – бедност и социално изключване 2020: (https://
ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.
php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_
and_social_exclusion#Poverty_and_social_exclusion).
(5,9 %) е по-ниско от средните нива в гъсто 
населените градски региони в ЕС (9,8 %), то 
делът на младите хора, които не успяват да 
завършат средно образование в селските ра-
йони на страната, е непропорционално висок 
(26,2 %) през 2018 г. Тревожно висок е делът 
на ранно отпадащите от образователната сис-
тема ромски деца – по данни на Агенцията 
на Европейския съюз за основните права 
(FRA) този дял достига 67 % през 2016 г.18
Сред рисковите фактори за отпадане от 
училище са икономическите затруднения, 
скритите разходи за образование, липсата 
на родителска подкрепа и/или интерес към 
образованието, ниските очаквания, свързани 
с образованието, слабото владеене на бъл-
гарски език, детският труд, ранните бракове 
и др. Ниското качество на образованието в 
отделни училища също може да се разглеж-
да като съществен рисков фактор – много 
изследвания директно обвързват качеството 
на училището и ранното напускане на обра-
зователната система.
Въпреки лекото увеличение на коефици-
ента на икономическа активност в малките 
населени места и селските райони през 
последните години анализът на данните 
от областните администрации в страната, 
подадени за изготвянето на Отчета на На-
ционалната стратегия за младежта и годиш-
ните доклади за младежта, потвърждават 
изводите от предходни години там – обща 
тенденция към застаряване на населението 
и обезлюдяване, ограничените възможности 
за заетост по селата и малките градове, 
водещи до миграция, слаба икономическа 
перспектива и слаби възможности за въз-
производство на населението и трудовия 
потенциал. Нагласата за липса на перспек-
тива и по-съществен напредък и развитие 
в по-малките населени места е основната 
причина за разпределението по местоживеене 
на младите хора в страната. Сред основните 
търсения за развитие са възможностите за 
получаване на добро образование в конкрет-
ното населено място.
В по-малките населени места се наблю-
дава и по-ограничен достъп до културни 
събития и институции. Културното и духов-
ното израстване в тези райони се подпомага 
единствено от читалищата и действащите 
към тях библиотеки. Читалищата се превръ-
щат в средища на информация, неформално 
обучение, културно израстване и гражданско 
участие. Те съхраняват традициите и кул-
турата в тези райони. Благодарение на тях 
младежите получават достъп до програми и 
проекти, касаещи младежките проблеми и 
18 European Union Agency for Fundamental Rights, EU 
MIDIS II 2016.