Държавен вестник, бр. 99, 2023 г., стр. 5

БРОЙ  99	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
съд е обнародвано, но все още не е влязло в 
сила. Това обстоятелство не засяга задълже-
нието на Народното събрание да се съобрази 
с решението на съда, тъй като решението е 
публично оповестено (в „Държавен вестник“ и 
на сайта на Конституционния съд), т.е. както 
официално, така и фактически е известно на 
задължения орган, а влизането му в сила е бъ-
дещо сигурно събитие. Поради това действието 
на Народното събрание, преди решението на 
Конституционния съд да е влязло в сила, самó 
по себе си не е нарушение. То е предприето с 
мотива Народното събрание да се съобрази с 
конституционните и законовите изисквания, 
като премахне противоправните последици, 
възникнали в хода на прилагане на противо-
конституционния акт. В оспореното решение от 
7.07.2023 г. обаче Народното събрание твърди, 
че урежда последиците от обявяването на не-
говото решение от 20.01.2023 г. за противокон-
ституционно, като се позовава на чл. 91, ал. 4 
от Правилника за организацията и дейността 
на Народното събрание. Правна последица от 
това решение на съда е, че Цветан Цветков не е 
преставал да бъде председател на Сметната па-
лата и след 20.01.2023 г. Поради това повторният 
избор на изпълняващ длъжността председател 
на Сметната палата при наличие на титуляр 
е лишен от правно основание и практически 
смисъл. Откриването на процедура за избор 
на нов председател на Сметната палата също 
не налага парламентът да извършва такова 
действие. Със своя акт Народното събрание 
всъщност цели да не даде възможност на 
Цветан Цветков да изпълнява функциите на 
председател на Сметната палата, а длъжността 
да се изпълнява от Горица Грънчарова-Кожаре-
ва. Решението на Народното събрание, макар 
формално да цели уреждане на последиците 
от обявен за противоконституционен акт, 
всъщност предизвиква такъв резултат, какъвто 
вече е бил обявен за противоконституционен. 
Така се създава юридическа привидност, която 
прикрива нарушаване на чл. 4, ал. 1 от Кон-
ституцията във връзка с чл. 19, ал. 1 ЗСмП и 
неизпълнение на Решение № 5 от 22.06.2023 г. 
на Конституционния съд. Решението на 49-ото 
Народно събрание от 7.07.2023 г. в оспорената 
част по същество повтаря Решението на 48-
ото Народно събрание от 20.01.2023 г., след 
като Конституционният съд с Решение № 5 
от 22.06.2023 г. вече е обявил решението от 
20.01.2023 г. за противоконституционно.
Произнасянето на Конституционния съд по 
същество в настоящото производство е необ-
ходимо и с оглед на евентуален правен спор за 
естеството на правните последици по отноше-
ние на отстранения председател на Сметната 
палата. При възприетия у нас централизиран 
контрол за конституционност единствено Кон-
ституционният съд е компетентен да установи 
със задължителна сила erga omnes противоречие 
на акт на Народното събрание с принципите, 
ценностите и разпоредбите на Конституцията 
и решението му е окончателно. 
В Решение № 1 от 2013 г. по к.д. № 5/2012 г. 
Конституционният съд подчертава: „От обвърз-
ващото действие на решенията на съда следва, 
че всички правни субекти са задължени да ги 
съобразяват. Решенията са задължителни и 
за Народното събрание като висш държавен 
орган. В правовата държава неизпълнението на 
решенията на Конституционния съд, неточното 
им изпълнение или заобикалянето е наруше-
ние на Конституцията. Конституционният съд 
намира за необходимо да припомни, че той 
е създаден, за да охранява върховенството на 
Конституцията, поради което и парламентът 
е задължен да изпълнява решенията му.“
Съгласно чл. 14, ал. 5 и 6 от Закона за 
Конституционен съд (ЗКС) актовете на съда 
са окончателни и задължителни за всички 
държавни органи. Окончателността на реше-
нията на Конституционния съд като гарант 
за върховенството на Конституцията е съ-
ществена преграда срещу последваща правна 
уредба, възпроизвеждаща установена с акт на 
Конституционния съд противоконституцион-
ност – приемането на такава правна уредба 
би било противоречие както с разпоредби на 
Конституцията, така и с акт на съда. 
Неспазването, заобикалянето или неточното 
изпълнение на акт на Конституционния съд 
противоречи на принципите на върховенство 
на Конституцията и на правовата държава. 
Когато Конституционният съд обяви оспорен 
пред него акт за противоконституционен, ор-
ганът, който по силата на чл. 22, ал. 4 ЗКС е 
компетентен да уреди възникналите правни 
последици, не следва да приема/издава какъвто 
и да било акт, възпроизвеждащ установения от 
конституционната юрисдикция порок. 
Оспорената в настоящото конституционно 
производство част на решението на Народното 
събрание е в несъответствие както с чл. 4, 
ал. 1 от Конституцията, така и с Решение № 5 
от 22.06.2023 г. на Конституционния съд по к. 
д. № 5 от 2023 г., поради което съдът намира, 
че решението следва да бъде обявено за про-
тивоконституционно в тази част.
С оглед на изложеното и на основание 
чл. 149, ал. 1, т. 2 от Конституцията Консти-
туционният съд
Р Е Ш И :
Обявява за противоконституционна т. 2 от 
Решението за изменение на Решение за прие-
мане на Процедурни правила за условията и 
реда за предлагане на кандидати за председател 
на Сметната палата, представяне и публично 
оповестяване на документите и изслушване-
то на кандидатите в Комисията по бюджет 
и финанси, както и процедурата за избор от 
Народното събрание (обн., ДВ, бр. 55 от 2023 г.; 
изм., бр. 56 от 2023 г.) и за уреждане на после-
диците от Решение № 5 на Конституционния 
съд от 2023 г. по конституционно дело № 5 от 
2023 г., прието от 49-ото Народно събрание 
на 7 юли 2023 г. и обнародвано в ДВ, бр. 59 
от 11 юли 2023 г.
Председател:  
Павлина Панова
8433