Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 38

СТР.  38	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  55
стойност (ИННС) и съотношение „ползи/разходи“ 
(П/Р) по формулата, представена по-горе, и при 
използване на социална дисконтова норма от 5% 
съгласно изискванията на Ръководството на ЕК 
за програмен период 2014 – 2020 г.
Анализираните комбинации от мерки се оце­
няват по икономическа нетна настояща стойност 
(ИННС) и съотношението „ползи/разходи“ (П/Р) 
и се избира комбинация, която има по-висока 
икономическа нетна настояща стойност (ИННС) 
и съотношение „ползи/разходи“ (П/Р) или носи 
по-големи социално-икономически ползи за 
обществото.
В случаите на хипотезата (съгласно стъпка 
Б.3), при която финансовата нетна настояща 
стойност на комбинацията от мерки е отрица­
телна, се прави проверка за прекомерност на 
разходите. За целта е необходимо след прилагане 
на стъпки Б.4 и Б.5 да бъде изпълнено следното 
условие – разходите да надвишават със значите­
лен марж (поне 20 %) очакваните ползи.
Приложение № 2 
към § 3 от ДР
Примери за прилагане на изключение по 
чл. 156в и г:
оценка на ефективността на разходите и 
анализ разходи – ползи 
Методологията (приложение № 1) е прило­
жена за:
Пример 1: повърх нос т но вод но тя ло 
BG4DO135R1118 – р. Доспат от язовирна стена 
до границата. 
Пример 2: повърх нос т но вод но тя ло 
BG1IS200R1243 (р. Малък Искър от вливане на 
р. Суха при Етрополе до вливане на приток при 
с. Малък Искър).
Пример 3: повърх нос т но вод но тя ло 
BG2KA700R016 р. Стара река (Текедере) – от 
извор до вливане в р. Камчия.
Преди същинското прилагане на методо­
логията се извършва работа по информационното 
обезпечаване, както следва:
• отчитане на текущото състояние на вод­
ното тяло; 
• идентифициране на всички показатели за 
всеки мониторингов пункт на водното тяло, за 
които следва да се предприемат мерки за пости­
гане на референтните стойности за отделните 
показатели съгласно Наредба № Н-4 от 2012 г., 
чието достигане гарантира добро екологично 
състояние (ДЕС) на водното тяло;
• определяне на източниците на замърсяване 
(точкови и дифузни източници на замърсяване, 
както и неидентифицирани източници) за всеки 
мониторингов пункт и тяхното процентно учас­
тие в общата стойност на определен показател 
на замърсяване;
• предлагане на подходящи мерки, с които 
ще се постигне определен процент на намаление 
на всеки показател на замърсяване за всеки 
мониторингов пункт;
• отчитане на получения ефект по всеки 
показател на замърсяване след прилагане на 
мерките за всеки мониторингов пункт, като от 
отчетеното замърсяване от мониторинга се из­
важда намалението му след прилагането на всяка 
конкретна мярка; получените крайни стойности 
по всеки показател след прилагане на мерките не 
трябва да са по-лоши от съответната референтна 
стойност за „добро състояние“;
• разглеждане на варианти от приложените 
мерки, отнасящи се за всички мониторингови 
пунктове на водното тяло.
Пример 1: Повърх ностно водно тя ло 
BG4DO135R1118 – р. Доспат от язовирна стена 
до границата.
1. Информационно обезпечаване.
1.1. Текущо състояние.
Разгледан е пример за повърхностното водно 
тяло BG4DO135R1118 – р. Доспат от язовирна 
стена до границата код на типа R3; планински 
тип река; дължина 77789,63 м; водосборна площ 
83,75 км2; земеползване като % от водосборната 
площ – земеделска територия 16,72 %, горска 
територия 75,22 % и други видове земеползване 
5,97 %; няма стопански ценни видове, както и 
къпане; морфологични изменения (т. 4) – по 
отношение на корекциите на речното русло те 
са с обща дължина за тялото – 1 км, и процент 
от дължината на разглеждания участък – 3,38 % 
(слаб натиск < 30 %); регулация на оттока 
(т. 5) –  МВЕЦ „Црънча“ има изграден рибен 
проход (комбиниран с отвор за пропускане на 
екологичния минимум) – по констативни про­
токоли е работещ и по отношение на осушения 
участък от водното тяло той е 3,66 % (< 30 %)4]. 
Оцен к ата за т ек у що т о с ъс т оя н ие на 
BG4DO135R1118 е, както следва (източник: Ба­
сейнова дирекция за Западнобеломорски район):
• Обща оценка по БЕК – умерено състояние 
(макрозообентос – умерено състояние, макро­
фити – добро състояние, фитобентос – умерено 
състояние).
• ОФХ – умерено състояние (БПК5, амониев 
азот, ортофосфати и общ фосфор).
• Специфични замърсители – лошо състояние 
(мед и цинк).
• Оценка на екологично състояние – лошо 
състояние.
• Химично състояние – добро химично със­
тояние.
• Обща оценка на състоянието – лошо със­
тояние.
• Ниво на достоверност на данните – високо.
1.2. Параметри, по които съответното водно 
тяло не достига ДЕС.
Определянето на параметрите, по които не 
се достига ДЕС, се основава на проведения 
мониторинг за физикохимични показатели, 
специфични замърсители, химични елементи 
и биологични елементи за трите пункта (виж 
следващата таблица):
• р. Доспат след гр. Доспат, след заустване 
на градския колектор;
• р. Доспат след с. Барутин, след заустване 
на канализационен колектор;
• р. Доспат на моста между с. Црънча и 
Бръщен, т.е. след с. Црънча.
4 По информация от Басейнова дирекция за 
Западнобеломорски район (БДЗБР).