Държавен вестник, бр. 6, 2016 г., стр. 56

СТР.  56	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  6
За външни стени, които са непрекъснато в 
сянка, стойностите на 
CL
∆θ  се избират за посока 
север, независимо от действителното им изло-
жение.
При повече от една външна стена охладителни-
ят товар се изчислява за всяка страна поотделно.
1.2. Топлопреминаване и слънчево облъчване 
през остъклени елементи (Фd,F,i)
1.2.1. Охладителен товар от топлопремина-
ване (Фd,FT,i)
Изчислява се за всеки час от денонощието и 
за всеки отделен тип остъкляване по формулата:
(3) 
(
)
d,FT,i
e,t
int
UA'
,W
Φ
=
θ
−θ
,
където:
U е коефициентът на топлопреминаване на 
остъкления елемент, W/m2K; 
А' – повърхнината на остъкления елемент (по 
зидарски мерки), m2.
Температурата на външния въздух за t час 
от денонощието се изчислява по следния начин:
*
o
t
e,t
e,s
K , C
100
θ
= θ
−Θ
,
където:
Θ  е денонощната амплитуда на температурата; 
Kt – корекцията на външната температура, % 
(отчита се от табл. 7); за други месеци освен юли 
вместо 
*
e,s
θ
 се използва 
*
e,s,cor
θ
 и Θ  за съответния 
месец (табл. 6).
1.2.2. Охладителен товар от слънчево облъч-
ване през огрятата част на остъкления елемент 
(Фd,FSL,i)
Изчислява се за всеки час от периода на 
слънцегреене за всеки вид остъкляване и за 
различните изложения по формулата:
(4) 
d,FSL,i
SL
t,max
SC
CL
A
F F ,W
Φ
=
Φ
,
където:
ASL е повърхнината на нето остъкляването, 
огрято от слънцето, m2 (вж. за изчисляването му 
по-долу при определяне засенчването на фасадни 
остъклени елементи);
t,max
Φ
 – максималният топлинен поток през 
единично остъкляване (3 mm) вследствие на 
пълното слънчево облъчване, W/m2 (отчита се в 
зависимост от изложението и месеца от табл. 8);
FSC – факторът на проникване (отчита се в 
зависимост от вида на остъкляването и начина 
на защита от слънчево облъчване от табл. 9);
FCL – факторът на охладителния товар; отчи-
та се от табл. 10а, 10б и 10в – за прозорци без 
вътрешно засенчване, и от табл. 11 – за прозорци 
с вътрешно засенчване в съответствие с изложе-
нието за всеки час от денонощието.
Специфичната маса на помещението (g) в 
kg/m2, необходима при работа с табл. 10а, 10б и 
10в, се изчислява, както следва:


e,W
e,W
int,W
int,W
F
F
C
C
2
F
A
g
0,5 А
g
А g
A g
g
,kg / m
A




;
– за помещение на междинен етаж:


e,W
e,W
F
F
int,W
int,W
C
C
2
F
A
g
А g
0,5 А
g
А g
g
,kg / m
А




;
– за помещение на първия етаж:


e,W
e,W
C
C
int,W
int,W
F
F
2
F
A
g
A g
0,5 А
g
А g
g
,kg / m
А




 ;
– за помещение на най-горен етаж:
e,W
e,W
F
F
int,W
int,W
C
C
2
F
А
g
А g
А
g
А g
g
,kg / m
А




;
където:
Аe,W, Аint,W, АF и АC са повърхнините съответно 
на външните стени, вътрешните стени, пода и 
тавана на климатизираното помещение, m2; 
ge,W, gint,W, gF, gc – специфичната маса съответно 
на външните стени, вътрешните стени, пода и 
тавана, kg/m2.
1.2.3. Охладителен товар от слънчево об-
лъчване през засенчената част на остъкления 
елемент (Фd,FSH,i)
Изчислява се както за огрятата част на ос-
тъкления елемент:
(5) 
d,FSH,i
SH
d,max
SC
CL
A
F F ,W
Φ
=
Φ
,
където:
ASH е повърхнината на нето остъкляването, 
което е засенчено, m2 (вж. за изчисляването му 
по-долу при определяне засенчването на фасадни 
остъклени елементи);
d,max
Φ
 – максималният топлинен поток през 
единично остъкляване (3 mm) вследствие на ди-
фузното облъчване, W/m2 (отчита се в зависимост 
от изложението и месеца от табл. 8);
FSC и FCL – както за огрятата част.
1.2.4. Изчисляване засенчването на фасадни 
остъклени елементи
Огрятата от слънцето повърхност на прозор-
ците в общия случай е по-малка от действител-
ната, защото или остъклената част е монтирана 
навътре от повърхността на фасадата, или по 
фасадата има издадени части около прозорците 
(козирки, ребра), които хвърлят сянка в горната 
и страничната част на прозореца.
Засенчването се изменя във времето и зави-
си от геометричните размери на засенчващите 
елементи, ориентацията на фасадата, годишното 
и денонощното време, азимута на слънцето (α) 
и височинния ъгъл на слънцето (γ). За да се 
избегне извършването на обемни пресмятания, 
се използва номограмата на фиг. 1. Стойностите 
на азимутния и височинния ъгъл на слънцето 
за различните месеци и слънчевото време и за 
средната географска ширина на България (42°75′) 
са дадени в табл. 12. С помощта на взетите от 
таблицата стойности на ъглите от номограмата 
за всеки месец и за всеки час от денонощието 
за съответното изложение може да се определи 
сянката отгоре (m′) или отстрани (n′) на прозо-
реца, при условие че широчината на засенчва-
щия елемент е 1 m. Действително огрятата от 
слънцето нето остъклена повърхнина е:


2
SL
A
А' Lm
H
m n s,m








 
или
(6) 
(
)
(
)
(
)
{
}
2
SL
A
LH
L m' d
c
b
H
m' d
c
b
n ' d
c
a
s,m


=
−
+
−
−
−
+
−
+
−












,
където:
m и n са съответно сянката отгоре и отстрани;