Държавен вестник, бр. 64, 2004 г., стр. 49

Б Р О Й  64
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  49
Приложение № 2
към чл. 6 и 32
Алармени прагове и изисквания относно предос-
тавяната на населението информация при преви-
шаването им
I. Праг за информиране на населението (ПИН) и праг
за предупреждаване на населението (ППН)
Таблица 1
Параметър
Праг
Праг за информиране на
средночасова
180 µg/m3
населението (ПИН)
стойност
Праг за предупреждаване
средночасова
240 µg/m3
на населението (ППН)
 стойност (а)
(а) За прилагането на чл. 33 е необходимо превиша-
ването на прага да бъде измерено или прогнозирано за
три последователни часа.
II. Информация, която се предоставя на обществе-
ността при фактическо или прогнозирано превишаване
на алармените прагове (ПИН или ППН)
1. Данни за наблюдаваните превишавания:
1.1. местонахождение на района с превишаване;
1.2. вид на превишения алармен праг (ПИН или ППН);
1.3. начално време и продължителност на превиша-
ването;
1.4. най-висока средночасова стойност и осемчасо-
ва средна стойност.
2. Прогноза за оставащата част от деня и следващи-
те дни:
2.1. географски район на очакваните превишавания
на алармените прагове;
2.2. очаквана промяна на нивата на озона (пониже-
ние, стабилизиране или повишаване).
3. Информация за типа на засегнатото население,
възможни здравни последствия и препоръчително по-
ведение:
3.1. информация за чувствителните групи от населе-
нието;
3.2. описание на вероятните симптоми;
3.3. препоръчителни предпазни мерки, които след-
ва да се вземат от засегнатото население;
3.4. къде може да се получи по-нататъшна инфор-
мация.
4. Информация за превантивните действия за нама-
ляване на замърсяването и/или излагането на него: по-
сочване на основните сектори, източници на замърсява-
не; препоръки за действия за намаляване на емисиите.
Приложение № 3
към чл. 14
Минимален брой пунктове за мониторинг за пос-
тоянни измервания на концентрациите на озон
I. Минимален брой пунктове за мониторинг (ПМ) за
постоянни непрекъснати измервания за оценка на съ-
ответствието с нормите и алармените прагове в РОУ,
в които не са постигнати ДЦН, когато измерванията
в тези ПМ са единственият източник на информация
Таблица 1
Население
Агломерации
Други райо-
Отдалечени
(градски и
ни (край-
извънградски
край-
  градски
райони
градски)(a)
и извън-
градски)(а)
< 250 000
1
1 ПМ на все-
< 500 000
1
2
ки 50 000 km2
< 1 000 000
2
2
като средна
< 1 500 000
3
3
плътност за
< 2 000 000
3
4
всички
< 2 750 000
4
5
райони на
< 3 750 000
5
6
страната (б)
> 3 750 000
1 допълни-
1 допълни-
телен ПМ
телен ПМ
на всеки
на всеки
2 милиона
2 милиона
жители
жители
(а) Най-малко един ПМ в крайградските райони,
където са възможни най-високите стойности за експо-
зиция на населението на озон. В агломерациите най-
малко 50 % от ПМ следва да са разположени в край-
градски райони.
(б) Препоръчва се по един ПМ на всеки 25 000 km2
за сложни терени.
II. Изисквания за определяне на минималния брой
ПМ за постоянни измервания в РОУ, в които ДЦН са
постигнати
1. Броят на ПМ за измерване на нивата на озон трябва
да бъде такъв, че заедно с евентуалната допълнителна-
та информация от други източници (измервания на азот-
ния диоксид в същите ПМ, инвентаризация на емисии-
те, представителни програми от измервания и/или дис-
персионно моделиране на КАВ), да позволи изследване
на тенденциите при замърсяване с озон, както и адек-
ватна проверка на съответствието с ДЦН.
2. Броят на ПМ, разположени в агломерациите и
останалите райони, може да бъде намален до една тре-
та от изисквания в т. 1 брой.
3. Там, където информацията от ПМ е единстве-
ният източник на информация, следва да се запази най-
малко един ПМ.
4. В РОУ без нито един ПМ за определяне на нивата
на озон следва да се извърши координиране на получе-
ните с допълнителни средства резултати с резултатите
от измерванията от ПМ в съседните РОУ, което да оси-
гурява адекватна оценка на концентрациите на озон
спрямо ДЦН.
5. Броят на ПМ в отдалечените извънградски райо-
ни е не по-малко от един на всеки 100 000 km2.
Приложение № 4
към чл. 15, т. 2
Изисквания към качеството на данните и обра-
ботката на резултатите от оценката на качеството
на атмосферния въздух
I. Изисквания към качеството на данните
1. Данните трябва да отговарят на следните изиск-
вания относно допустимата неопределеност на методи-
те за оценка, на минималния времеви обхват и миниму-
ма регистрирани данни от измерванията:
За озон, азотен
оксид и азотен
диоксид
При непрекъснати постоянни
измервания:
Неопределеност на индивидуалните
15 %
измервания
Минимум регистрирани данни(б)
90 % през лятото
75 % през зимата
При индикаторни измервания:
Неопределеност на индивидуалните
измервания
30 %
Минимум регистрирани данни(б)
90 %
Минимален времеви обхват(а)
> 10 % през
лятото
При дисперсионно моделиране:
Неопределеност
Едночасови средни стойности
(дневни)
50 %
8-часов дневен максимум
50 %
При обективна оценка:
Неопределеност
75 %
(а) “Времеви обхват” е процентът от време, за което
е дефинирана прагова стойност, в което се извършват
измервания на замърсителя.
(б) “Количество регистрирани данни” е съотноше-
ние на времето, за което уредите подават валидни дан-
ни, към общия период, за който се изчислява статисти-
ческият параметър или обобщената стойност.
2. Неопределеността (при 95 % доверителен интер-
вал) на метода за оценка се изчислява в съответствие с
принципите на ISO “Ръководство за  изразяване на неоп-
ределеността на измерванията” (1993) или в съответст-