Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 52

СТР.  52	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  96
Таблица 2.1.3. Процент на иззетите подземни води спрямо наличния подземен воден ресурс в периода 
1999 – 2007 г. (Източник: Евростат)
Страна
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Белгия
71.20 
75.00 
75.30 
73.60 
76.10 
73.10 
70.70 
: 
: 
България
17.20 
16.90 
15.40 
14.50 
13.70 
12.70 
13.10 
13.90 
13.90 
Чехия
41.60 
41.40 
39.50 
40.30 
31.40 
30.00 
28.70 
28.30 
28.40 
Дания
68.30 
70.90 
69.30 
65.00 
63.30 
65.90 
: 
: 
: 
Естония
53.40 
45.50 
48.50 
42.20 
47.80 
55.40 
48.90 
: 
: 
Гърция
: 
97.30 
95.50 
89.80 
104.80 
105.20 
106.30 
103.60 
102.80 
Кипър
111.20 
102.20 
101.40 
104.30 
113.70 
123.70 
100.70 
100.70 
104.30 
Латвия
26.70 
23.70 
23.30 
22.90 
21.80 
20.80 
20.30 
20.50 
21.50 
Холандия
: 
: 
51.40 
: 
59.60 
54.90 
52.90 
55.70 
: 
Румъния
12.60 
12.30 
11.00 
9.60 
9.00 
8.40 
8.00 
7.20 
5.60 
Турция
73.60 
75.80 
78.10 
80.50 
81.80 
83.80 
85.10 
87.00 
88.60
През 2007 г. процентът на иззетите повърхност­
ни води от наличния повърхностен воден ресурс в 
България е 5,5 %, а процентът на иззетите подземни 
води от наличния подземен воден ресурс е 13,90 %. 
След сравняване с други европейски страни се 
вижда, че България не е сред страните, оказващи 
голям натиск спрямо повърхностните и подземните 
си водни тела след водочерпане (Таблица 2.1.2 и 
Таблица 2.1.3). С най-нисък процент на иззети води 
към наличен воден ресурс са Латвия, Словакия 
и Швеция (всички с 1 %) и Ирландия (2 %), а с 
най-висок – Кипър (64 %), Белгия (32 %), Испания 
(30 %) и Малта (21 %). 
На ниво райони се използват данните от ПУРБ 
за естествения ресурс на повърхностни води 
за периода 1961 – 1999 г., който се намалява с 
4,5 % – процентът на намаление на общия воден 
ресурс в съответствие с периода 1974 – 2008 г. Взети 
са предвид както необходимите количества вода 
за екологичен минимум в размер на 10 %, така и 
количествата на прехвърлените повърхностни води 
от един към друг район.
За Източнобеломорския район е взет и реги­
стрираният ресурс от 6057,659 млн. м3 за периода 
1961 – 2008 г. (Таблица 2.1.1).
Делът на иззетите води спрямо ресурса на 
басейново ниво през 2009 г. показва следното 
(Таблица 2.1.1):
– Дунавски район: при използване на ресурса от 
р. Дунав – няма данни за воден стрес (3,9 %), но 
при използването само на вътрешния ресурс – нисък 
воден стрес (11,7 %);
– Черноморски район: среден воден стрес (31 %);
– Източнобеломорски район: среден воден стрес 
(31 % – 34 %);
– Западнобеломорски район: няма воден стрес 
(5,6 %).
В Европа приблизително около 13 % от средно­
годишния воден отток се запазва в язовири. Основ­
ното предназначение на язовирите е задоволяване 
на общественото водопотребление, напояването и 
производството на електроенергия. Турция, Испания 
и Кипър са страните с най-голям обем на язовири­
те (> 20 % от оттока), като по-големият процент 
на използване на водите е за напояване. Испания 
и Англия имат най-големия брой язовири за об­
ществено водоснабдяване, но от това произтичат 
и проблемите с евапотранспирацията.
Средните данни за общия действителен вътрешен 
отток у нас за периода 1974 – 2008 г., възлизащ на 
18,085 милиарда м3 (3,035 милиарда м3 в морето и 
15,050 милиарда м3 към съседни страни без река 
Дунав), показват един голям резерв от вода, за 
чието съхранение е изграден значителен обем язо­
вири и водоеми. Общият обем на 53 комплексни 
и значими язовири в страната (без предвидените 
за изграждане язовири със заем от Световната 
банка – Пловдивци, Нейковци и Луда Яна) е 6,698 
милиарда м3, които са с възможност за запазване на 
37 % от средногодишния воден отток (Фиг. 2.1.1). 
Фиг. 2.1.1. Общ обем на комплексните и значи­
ми язовири в България, млн. м3
Според данни на предприятие „Язовири и 
каскади“ към НЕК ЕАД в началото на 2009 г. 
наличният обем в стопанисваните от него язовири 
е 2353 млн. м3, което е около 72 % от общия обем 
в язовирите. В края на 2009 г. завиреният обем е 
2753 млн. м3 и е около 84 % от общия обем. През 
2009 г. е реализиран общ приток от 5 610 244 хил. 
м3, което е с 32 % повече от пред­ходната по-суха 
2008 г., т.е. съществува пряка зависимост между 
валежите и общия приток към язовирите. Разходът 
на вода от язовирите през 2009 г. е 5 871 656 хил. 
м3 и той е разпределен, както следва: подадена 
вода за ВЕЦ – 5 282 265 хил. м3 или 89,96 % от