Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 65

БРОЙ  67	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  65  
Референтни хидроморфологични условия за типовете естествени езера в Екорегион 7.
Хидроморфологични 
параметри
L1
Алпийски глациални езера
L3
Планински езера и язовири
L6
Крайречни влажни зони
Площ (km2) Високопланински езера, с много малка площ - обикновено <0,15 
km2.
Планински, торфени, езера с малка площ - 
обикновено <0,1 km2.
Крайречни периодично заливаеми влажни зони с характеристи­
ки на временни водоеми, крайречни блата, мъртвици/старици, 
стари речни корита с площ обикновено <0.5 km2.
Надморска височина Обикновено > 2000 m
В планинската зона- обикновено над 1000 - 
1200 m, частично по-ниско - > 800 m.
В равнинната и по-рядко в полупланинската зона <300 m.
Средна дълбочина (m) От < 3 до 15 m (рядко >20 m). Много висока прозрачност на 
водата (често SD >15 m).
Много плитки езера със средна дълбочина 
обикновено <3 m. 
Плитки водоеми, средната дълбочина обикновено е < 3 m (ряд­
ко повече – за някои баластиерни „езера“).
Сезонни промени във 
водното ниво
Слаби сезонни колебания на водното ниво. Подхранването е ос­
новно от повърхностни потоци.
Обикновенно слаби сезонни колебания на 
водното ниво. Подхранването е основно от 
подземни води, по-рядко от повърхностни 
потоци. Езерата, чийто приток е само от по­
върхностни дъждовни и снежни води, имат 
значимо флуктоации до частично пресъхва­
не в летния сезон.
Умерени до значителни сезонни колебания на водното ниво. 
Подхранването е основно от дъждовни и подземни, дрениращи, 
води.
Време на престой Нерелевантно
Нерелевантно
Нерелевантно
Миктичност Мономиктични
Полимиктични
Полимиктични
Соленост Сладководни - <0,5‰
Сладководни - <0,5‰
Сладководни - <0,5‰
Количество, структура 
и субстрати на езерното 
легло
Доминират твърдите фракции, големи камъни (>256 mm) и вал­
чести камъни (64 – 256 mm). Каменисти и пясъчни седименти.
Разнообразен характер на дънния субстрат - 
предимно твърда основа, големи и валчести 
камъни, чакъл и органичен субстрат/торф. 
Съставът на дънния субстрат изцяло или преобладаващо включ­
ва меки фракции (тиня и по-рядко пясък), включително седи­
менти от органичен произход.
Геология Предимно в силикатни масиви (гранити, гранитогнайси и др.).
Предимно магмени и метаморфни (сили­
катни) скали, седименти скали и органична 
торфена основа.
Кватернерни и неогенски отложения (пясъци, чакъли, глини).
Структура на бреговата 
зона, субстрат
Обикновено стръмни (60 - 80°), каменисти, със слабо развита ни­
ска тревна растителност. Нерядко бреговата зона не е ясно из­
разена, а естествено преминава в околните планински склонове.
Полегати  (10 - 30°) до средно стръмни (30 - 
60°), чакълести по каменисти с хигрофитна 
тревиста растителност. 
Средно стръмни (30 - 60°) кални до песъкливи брегове с хидро 
и хигрофитна тревиста и ниска храстова растителност.
Макрофитни съобще­
ства (покритие)
Хетерогенен тип с голяма вариабилност относно обрастванията 
на макрофити. Високо специализирани и специфични макрофитни 
съобщества, като при някои от езерата те липсват. При по-плит­
ките обикновено започват да се развиват изобилно Sparganium 
angustifolium, Isoetes и по-малко Subulari.
Умерено наличие на макрофитни съобщест­
ва в граничната брегова зона – основни по­
топени видове, по-рядко хелофити.
Значително макрофитно покритие и на трите екологични гру­
пи. Част от водното огледало също е заето от макрофитни 
съобщества. 
Околен ландшафт
Открити пространства с храстова и тревиста растителност, вклю­
чително клекови формации - над 2000 m надм. височина. В по-
ниската зона (1800 - 2000 m) предимно иглолистни гори.
Иглолистна горска растителност и открити 
пространства с тревисти съобщества.
Открити пространства с буферна зона от дървестна растител­
ност.
Типова растителност, 
съответстваща на реч­
ния тип и географското 
местоположение
Ацедофилни психрофитни тревни съобщества, формации на клека 
(Pineta mugi), гори от смърч, на места смесени с бял бор и бяла 
мура.
Иглолистни гори от смърч и бял бор. 
Широколистни гори от полски бряст, полски ясен, дръжкоцве­
тен дъб, мезоксеротермна тревиста растителност. На много 
места коренната растителност е заменена с производна.
Примерни езера и блата Езерна група „Западен Пирин“, Езерна група „Източен Пирин“, 
Езерна група „Западна Рила“, Езерна група „Южна Рила“.
Смолянски езера.
ЗМ Злато поле, мъртвица на р. Марица при с. Поповица.
“