Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 28

С Т Р .  28
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  62
5. Развитие на мобилните мрежи и услуги
5.1. NMT
 Мобилните съобщения продължават да са една
от най-динамично развиващите се области в сек-
тор далекосъобщения.
 В Република България аналоговата клетъчна
мобилна мрежа (NMT-450i) е достигнала максиму-
ма на своето развитие и не се наблюдава нараства-
не на потреблението и броя на абонатите. Освен
това предоставеният честотен ресурс за една така-
ва аналогова мрежа не позволява да се увеличи броят
на абонатите є. Предвижда се търсенето на въз-
можности за постепенно и паралелно въвеждане на
цифрови технологии в съществуващата мрежа на
аналоговия клетъчен оператор при защита на инте-
ресите на потребителите и с цел да се осъвремени
мрежата, като в относително малкия наличен чес-
тотен ресурс ще може да се увеличи броят на абона-
тите. Такива технологични възможности се пред-
лагат и разискват в Работна група 8F (Working Party
8F) на МСД и в Препоръка ITU-R M.1457 на МСД.
Възможно е и използването на изградената мрежа
на съществуващия аналогов мобилен оператор за
преобразуването му в 3-ти GSM оператор.
5.2. GSM
В Република България в момента действат две
цифрови клетъчни GSM мрежи, ползващи едно-
временно радиочестотните обхвати 900MHz и
1800MHz. Осигурява се равностоен честотен ре-
сурс за изграждане и на трета GSM мрежа. Изгот-
вен е план-график за осигуряване на допълните-
лен честотен ресурс до 2003 г. за нуждите на GSM
мрежите. Той предвижда пълно освобождаване на
честотните ленти (2 Ч 25 MHz + 2 Ч 10MHz) в ра-
диочестотен обхват 900MHz и пълно освобожда-
ване на честотните ленти (2 Ч 75MHz) в радиочес-
тотен обхват 1800MHz. Това ще осигури възмож-
ности за разширяване на услугите, предлагани от
операторите, като предоставяният им честотен ре-
сурс включва честотни ленти и от двата обхвата.
5.3. TFTS и TRTS
Телефонната система за връзка с въздушни
обекти (TFTS) не търпи развитие, въпреки че чес-
тотните ленти за ползване на територията на Ре-
публика България са определени. Спадът в нейна-
та популярност и в европейски мащаб се дължи на
късите въздушни разстояния в Европа и по-бързо-
то развитие на спътниковите системи за подобни
цели, които освен това имат покритие и върху
моретата и океаните.
 До момента у нас няма явна потребност и не е
проявяван интерес от страна на далекосъобщител-
ните оператори към въвеждане на Пътнотранспорт-
ните телематични системи (TRTS), но ще продъл-
жава да се следи развитието им в Европа. Евенту-
ално развитие би могло да се очаква само в дългос-
рочен план.
5.4. TETRA, DECT, BLUETOOTH и мрежи за
персонално повикване
Засега в Република България са създадени ус-
ловия (честотен ресурс 2 Ч 3 MHz и регулаторна
рамка) за развитие на европейския стандарт за
подвижна радиомрежа TETRA за граждански нуж-
ди (TETRA Civil). В края на 2001 г. са освободени
честоти (2 Ч 2MHz) и за варианта на системата за
аварийни приложения (TETRA Emergency). От
двата варианта на системата—TETRA Еmergency
и TETRA Civil, по-голям интерес се очаква към
втория, който е и за регионални приложения.
 В сравнение с 1998 г. броят на операторите на
мрежи за персонално повикване по стандарта
POGSAG намалява. Имайки предвид, че мрежите
за персонално повикване се изместват от навлиза-
нето на услугата SMS в клетъчните GSM мрежи,
може да се очаква, че и в Република България те
няма да получат развитие, а още по-малко систе-
мата ERMES, като за нея все още не е осигурен
честотен ресурс за пускането є в действие. Изпол-
зването на стандарта RDS за изграждане на мрежи
за персонално повикване няма да търпи развитие.
След провеждането на изследвания за съвмес-
тимост, изпълнение на пилотни проекти и освобож-
даване на честотен обхват 1880—1900 MHz са съз-
дадени условия за навлизане на цифровите безшну-
рови телефонни системи (DECT) в Република Бъл-
гария. Използването им и за телефонизиране на
слабо населени райони във варианта за безжичен
абонатен достъп (WLL) ще се разширява, като до
31 декември 2002 г. ще се извършва само от “БТК”—
ЕАД, в съответствие с монопола є. От 2003 г. се
очаква тази технология да е един от основните под-
ходи за либерализация на локалния достъп.
Технологията Bluetooth, замислена първоначал-
но като средство за премахване на свързващите
кабели между устройствата в офиса, предлага и
възможности за предаване на данни със скорост до
700kbit/s в радиус на действие от около 10m. Същес-
твува и конкурентна технология, позната под име-
то Спецификация 802.11b за безжични радиомрежи
(Wireless LAN), която предлага още по-високи ско-
рости на данните (10Mb/s). Те позволяват псевдо-
мобилен обмен на данни, в смисъл че на потребите-
лите се предоставя възможност за високоскорост-
на връзка с Интернет в райони с висока концентра-
ция на бизнесабонати—аерогари, железопътни гари,
хотели и др. Тези технологии разширяват възмож-
ностите на операторите за предлагане на нови услу-
ги на далекосъобщителния пазар.
5.5. Мрежи 2.5G
В своя стремеж да преустроят своите мрежи с
цел въвеждане на протоколи за използване на
Интернет приложения и услуги с помощта на мо-
билни телефони съществуващите цифрови мобил-
ни оператори могат да се доближат до комерсиал-
ното стартиране на радиомрежите от 3-то поколе-
ние (3G), като “стъпят” върху междинни техноло-
гични платформи, които, образно казано, предла-
гат услуги от поколение 2.5G. Към тази междинна
група от технологии спадат (във възходящ ред
според възможните скорости на предаване на дан-
ните и съответните разходи за внедряване): висо-
коскоростно предаване на данни с комутация на
веригите (HSCSD), обща радиосистема с пакетна
комутация (GPRS) и усъвършенствана GSM среда
за данни (EDGE).
За 2.5G технологиите може да се обобщи, че
те посредством хардуерни или софтуерни моди-
фикации в съществуващите GSM мрежи, изиск-
ващи доста по-ниски финансови разходи от тези,
необходими за разгръщане на мобилни мрежи от
3-то поколение, предлагат скорости за предава-
не на данните, съизмерими с тези на технологи-