Държавен вестник, бр. 23, 2022 г., стр. 150

СТР.  150	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  23
на Регионалния офис да предостави догово-
рените очаквани резултати или в светлината 
на промени във финансирането. Всяка една 
от страните може да инициира изменения.
Министерството на здравеопазването ще 
номинира национален координатор за СЗО 
и национални технически координатори. 
Националният координатор ще отговаря за 
цялостното изпълнение на Двугодишното 
споразумение от страна на министерството 
и ще поддържа редовна връзка с всички на-
ционални технически координатори. Пред-
ставителят на СЗО (WR) за България ще 
отговаря за изпълнението на Двугодишното 
споразумение от името на СЗО в тясна коор-
динация и под надзора на Регионалния офис 
и ще координира всяка необходима подкрепа 
от централата на СЗО.
Изпълнението ще започне в началото на 
двугодишния период 2022 – 2023 г. 
СЗО ще определи основен бюджет за двуго-
дишния период като индикативни прогнозни 
разходи за изпълнение на планираната работа. 
Доколкото е възможно, тези бюджетни сред-
ства ще обхващат общите разходи за изпълне-
ние на ДСС, независимо от кое ниво на СЗО 
ще се изпълнява работата. Средствата ще се 
осигурят както от корпоративни ресурси на 
СЗО, така и от други ресурси, мобилизира-
ни чрез СЗО. Тези средства не трябва да се 
използват за субсидиране или за запълване 
на финансови липси в здравния сектор за 
редовното функциониране и предоставяне 
на услуги, за допълване на заплати или за 
закупуване на консумативи. Дейностите и за-
купуването на консумативи и даренията, като 
част от операции за реагиране при кризи или 
като част от демонстрационни проекти, ще 
продължат да се финансират чрез допълни-
телни механизми в съответствие с правилата 
и разпоредбите на СЗО.
Разходите за персонала на СЗО в центра-
лата на организацията, Регионалния офис и 
персонала в Офиса на СЗО в България не са 
отразени в индикативния бюджет. 
Стойността на приноса на правителството, 
различна от тази, доставена чрез Секретариата 
на СЗО, също не е включена в Двугодишното 
споразумение и в индикативния бюджет.
Настоящото Двугодишно споразумение за 
сътрудничество е отворено за по-нататъшно 
развитие и принос от други източници, за 
да се допълни съществуващата програма за 
сътрудничество или да се въведат дейности, 
които не са включени на този етап. 
ЧАСТ 1. СТРАТЕГИЧЕСКА ПЕРСПЕКТИВА 
НА ПРИОРИТЕТИТЕ ЗА СЪТРУДНИЧЕСТ-
ВОТО
1.1. Политически и социално-икономически 
контекст
България е европейска страна в източната 
част на Балканския полуостров с население 
от 6 916 548 милиона души според национал-
ните статистически данни към 31/12/2020 г.1 
Страната е парламентарна демократична ре-
публика с многопартийна система и свободни 
избори. България преминава през тежка де-
мографска криза, дължаща се на отрицател-
ния прираст и отрицателната международна 
нетна миграция, които водят до устойчиво и 
непрекъснато намаляване на населението и 
до рязък спад на населението в трудоспособна 
възраст. През последното десетилетие настъ-
пиха съществени промени във възрастовата 
структура на населението, с незначително 
увеличение на дела на хората на възраст до 
15 години и нарастване на дела на хората 
на възраст над 65 години, което е проблем 
и на редица други държави – членки на ЕС. 
Населението на България застарява, подобно 
на други държави – членки на ЕС2. 
България стана член на Европейския съюз 
(ЕС) през 2007 г., с което се даде силен тласък 
на развитието на страната. Независимо от 
сравнително високата икономическа ефек-
тивност през последните години България все 
още е изправена пред сериозни икономически 
и социални предизвикателства, които се от-
разяват и на здравната система. 
1.2. Национални здравни цели, цели на 
развитие и партньорска среда 
България е приела всеобхватна политическа 
рамка, включително Националната програма 
за развитие на „България 2030“ като част от 
стратегията си за постигане на Целите за 
устойчиво развитие и целите на програмите 
за незаразни болести. Министерството на 
здравеопазването е в процес на финализира-
не на Националната здравна стратегия 2030.
Националната програма за развитие „Бълга-
рия 2030“, приета с Протокол № 67 на Минис-
терския съвет от 2.12.2020 г., е стратегически 
рамков документ от най-високо равнище в 
йерархията на националните програмни до-
кументи.
Документът се основава на визията, целите 
и приоритетите на Националната програма за 
развитие „България 2030“, приета с Решение 
№ 33 на Министерския съвет от 20.01.2020 г. 
Определени са три стратегически цели: ус-
корено икономическо развитие, демографски 
подем и намаляване на неравенствата. Пред-
вижда се изпълнението им да се осъществи 
чрез целенасочени политики и интервенции, 
групирани в пет взаимносвързани интегри-
рани оси на развитие и 13 идентифицирани 
национални приоритета. Националната про-
грама за развитие „България 2030“ се състои 
от подробни стратегии за приоритетите, ин-
дикативна финансова рамка, предварителна 
оценка на въздействието, както и механизъм 
за проследяване на изпълнението на страте-
гическия документ. Приоритет 12 „Здраве 
1 https://www.nsi.bg/en/content/2975/population-
districts-municipalities-place-residence-and-sex
2 https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/
index.php?title=Population=structure=and=ageing