Държавен вестник, бр. 43, 2011 г., стр. 19

БРОЙ  43	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  19  
за България. Приходите от търгове ще се съ­
бират в националните бюджети на държавите 
членки, което ще осигури ежегодно относител­
но по-високи приходи за по-бедните държави. 
Не по-малко от 50% от тези приходи трябва 
да бъдат използвани за борба с климатичните 
промени, включително за насърчаване на ВЕИ, 
въвеждане на чисти въглищни технологии (за 
улавяне и съхранение на СО2) и смекчаване 
на социалните последствия от увеличените 
енергийни разходи.
С оглед смекчаване на отрицателните ико­
номически последствия от прилагането на па­
кета „Енергетика/Климат“ и в съответствие с 
принципите на солидарност държавите членки 
с по-нисък от средния брутен вътрешен продукт 
на човек от населението, каквато е България, 
получиха редуцирани национални цели и из­
вестни компенсации за сметка на останалите 
страни от ЕС. Въпреки това преходът към 
нисковъглеродна енергетика неминуемо ще 
доведе до нарастване на енергийните разходи. 
Адекватността и своевременността на полити­
ческите решения и мерки ще определят цената, 
която българският бизнес и гражданите ще 
трябва да заплатят за прехода към нисковъ­
глеродна енергетика.
4. Политики
Намаляването на емисиите на парникови 
газове може да бъде постигнато чрез:
o Използване на по-малко енергия, т. е. 
подобряване на енергийната ефективност при 
производството и при потреблението на енергия;
o Използване на по-чиста енергия, т. е. подо­
бряване на енергийния микс чрез увеличаване 
дела на нискоемисионната енергия; 
o Бърз технологичен напредък, в т. ч. въ­
веждане на нови енергийни (чисти въглищни) 
технологии. 
Предвид стабилизиращата роля на местните 
въглища като ресурс за електропроизводство 
държавата ще подкрепи финансово и институ­
ционално изграждането на централи с техно­
логии за улавяне и съхраняване на въглероден 
диоксид чрез схемите и механизмите, приети 
на европейско ниво, и при балансирана по­
литика между екологичното законодателство 
и насърчаването на местните енергоресурси. 
За постигане на устойчиво развитие без 
болезнени икономически последици за стра­
ната ни обаче е необходимо съобразяване на 
следните по-важни стъпки в краткосрочен и 
средносрочен план:
(1) В бюджета на страната ще постъпват 
допълнителни приходи от продажбата на квоти 
на търг. Поне 50% от тези приходи трябва да 
бъдат бъдат вложени в екологични проекти 
за намаляване емисиите на парникови газове, 
като развитие на възобновяемите енергийни 
източници, енергийна ефективност и въвеждане 
на т. нар. „умни мрежи“, мерки за предотвра­
тяване на обезлесяването и увеличаване на 
залесяването и повторното залесяване, безо­
пасно за околната среда улавяне и съхранение 
на CO2 в геоложки формации, насърчаване на 
преход към видове транспорт с ниски емисии 
и обществен транспорт и други.
(2) С оглед на пълното оползотворяване на 
предоставените на България права за търгуване 
ще положим необходимите усилия да подгот­
вим и своевременно да създадем работещи 
механизми, включително чрез участие в единна 
общоевропейска платформа за провеждане на 
търгове за емисионни квоти, така че с приходите 
да могат да се оползотворят предоставените 
права на държавата.
(3) Наред с приходите, които ще бъдат съ­
брани на национално ниво чрез търговете на 
квоти, до 300 млн. емисионни квоти с прогнозна 
стойност между 6 и 9 млрд. евро са заделени 
на европейско ниво за финансиране на чисти 
технологии – демонстрационни проекти за 
улавяне и съхранение на въглероден диоксид и 
иновативни проекти за възобновяема енергия. 
Правилата и критериите за избор на проекти 
с тези средства вече са определени с решение 
на ЕК от 3 ноември 2010 г. България като дър­
жава членка ще се възползва от възможността 
и се подготвя да кандидатства за финансиране 
на такива проекти на националната територия 
още в първата процедура – до края на 2011 г., 
както и във втората – до края на 2012 г. 
III. УВЕЛИЧАВАНЕ НА ДЕЛА НА ВЪЗ­
ОБНОВЯЕМИТЕ ЕНЕРГИЙНИ ИЗТОЧНИ­
ЦИ В ОБЩОТО КРАЙНО ПОТРЕБЛЕНИЕ 
НА ЕНЕРГИЯ
1. Европейска рамка
Развитието на сектора на възобновяемата 
енергия придобива все по-важна роля за дости­
гане политическите цели на ЕС. Използването 
на ВЕИ се разглежда като един от основните 
фактори за преминаване към нисковъглеродни 
икономики, за развитие на нови високотехно­
логични производства и осигуряване на т. нар. 
„зелен“ растеж и „зелени“ работни места.
Директива 2009/28 за поощряване на енерги­
ята от възобновяеми източници постави общата 
рамка за развитие на сектора в ЕС, включваща 
общоевропейска цел за увеличаване дела на 
ВЕИ до 20% в общото крайно потребление на 
енергия до 2020 г.
Делът на възобновяемата енергия в общото 
крайно потребление на енергия на ЕС е 8,5% 
през базовата 2005 г., което означава, че за 
Общността е нужно средно увеличение от 11,5% 
за постигане на целта от 20% през 2020 г. За 
реализирането на тази цел са приети инди­
видуални, правно обвързващи цели за всяка 
държава членка. 
Предвиждат се гъвкави механизми, чрез 
които общоевропейската цел за ВЕИ да бъде 
изпълнена с най-малко разходи. За тази цел 
са приети схеми, които дават възможност 
тези държави членки, които могат да развиват