Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 105

БРОЙ  101	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  105  
• Влошаване на социално-икономическите 
условия в страната, което ще окаже пряко 
влияние върху системата на здравеопазване;
• Неустойчивост на структурата, упра-
влението и организацията на националната 
здравна система; 
• Динамичност на нормативната уредба, 
регламентираща дейностите в системата на 
здравеопазване (закони и подзаконова нор-
мативна рамка);
• Неефективно междуинституционално 
и междусекторно сътрудничество, в т.ч. на 
европейско и международно ниво;
• Засилване на негативните обществени 
нагласи по отношение на системата на здра-
веопазване;
• Липса на достатъчно финансови средства 
за изпълнение на политиките;
• Невъзможност за ангажиране на субек- 
тите в системата на здравеопазване (НЗОК, 
лечебни заведения, съсловни организации и др.) 
за осъществяване на планираните дейности;
• Наличие на значителни форсмажорни 
обстоятелства – природни и предизвикани от 
човека бедствия, в т.ч. епидемии от заразни 
заболявания;
• Намаляване на капацитета за управление, 
организация и изпълнение на дейностите в 
системата на здравеопазване, в т.ч. чрез от-
лив на кадри и влошаване на качеството на 
медицинското образование и квалификация.
Идентифицираните рискове и предиз-
викателства следва да бъдат своевременно 
анализирани и оценени, за да могат да бъдат 
управлявани чрез предприемане на подходящи 
действия. 
Неизпълнението на заложените в Нацио-
налната здравна стратегия стратегически цели 
и политики от своя страна са свързани със 
значителни рискове и ограничения за здравето 
и благополучието на българските граждани 
и за социално-икономическото състояние на 
страната:
• Влошаване на здравно-деморафската 
характеристика на населението на Република 
България;
• Значително отклонение от средноевропей-
ските показатели за смъртност, детска смърт-
ност, средна продължителност на живот и др.; 
• Невъзможност за изпълнение на ангажи-
ментите на страната за гарантиране на правото 
на здраве и подобряване на благосъстоянието;
• Влошаване на международния имидж и 
туристическия потенциал на страната поради 
невъзможност за осигуряване на качествено 
и безопасно здравно обслужване на чужди 
граждани;
• Влошаване на социално-икономически-
те условия и трудовата заетост в регионите, 
особено в селските райони;
• Запазване или намаляване на приноса 
на здравния сектор за формиране на брутната 
принадена стойност на страната.
Посочените рискове и ограничения следва 
да се имат предвид в процеса на планиране, 
управление и мониторинг на Националната 
здравна стратегия 2020.
СПИСЪК НА ИЗПОЛЗВАНИТЕ СЪКРА-
ЩЕНИЯ:
АМР
БВП 
ВБИ 
ДКЦ
ЕС 
ЕК
ЕП	
 
ИКТ
ЛЗБП
МВР
МВФ 	
МЗ
МЗХ 
МОН	
МРРБ
МС
МТСП
МФ
МЦ
НЗОК 	
НПО 
НСИ 	
НЦОЗА 
НЦРРЗ
ООН
РЗИ
РЗОК 	
СЗО 	
СБ
ЦСМП
DALYs
ECDC
HTA
WHO/EUROPE
– Антимикробна 
резистент-
ност
– Брутен вътрешен продукт 
– Вътреболнични инфекции
– Диагностично-консултативен 
център
– Европейски съюз
– Европейска комисия
– Европейски парламент
– Информационни и комуни-
кационни технологии
– Лечебни заведения за бол-
нична помощ
– Министерство на вътрешни-
те работи
– Международен валутен фонд
– Министерство на здравеопаз-
ването
– Министерство на земеделие-
то и храните
– Министерство на образова-
нието и науката
– Министерство на регионал-
ното развитие и благоустрой-
ството
– Министерски съвет
– Министерство на труда и со-
циалната политика
– Министерство на финансите
– Медицински център
– Национална здравноосигури-
телна каса
– Неправителствени организа-
ции
– Национален 
статистически 
институт
– Национален център по об-
ществено здраве и анализи
– Национален център по радио- 
биология и радиационна за- 
щита
– Организация на Обединени-
те нации
– Регионална здравна инспек-
ция
– Районна здравноосигурител-
на каса
– Световна здравна организа-
ция
– Световна банка
– Център за спешна медицин-
ска помощ
– Години живот в боледуване 
или инвалидност
– Европейски център за пре-
венция и контрол на заболява-
нията
– Оценка на здравните техно-
логии 
– Световна здравна организа-
ция/Европа