Държавен вестник, бр. 35, 2026 г., стр. 31

БРОЙ  35	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  31   
повърхности (работни плотове, апаратура, 
инструментариум, пособия за обслужване 
на пациенти и др.). Оценката на почиства­
нето се извършва въз основа на различната 
интензивност в оцветяването, съответстващо 
на количеството белтък по мониторираната 
повърхност.
II. Методи за контрол на дезинфекцията. 
Микробиологичните методи за контрол на 
дезинфекционните мероприятия се използват 
както за вътрешен, така и за външен контрол 
от страна на РЗИ.
1. Метод на отпечатъкови микробни кул­
тури.
Този метод оценява бактериалната конта­
минация върху различни повърхности – ръце, 
работни плотове, често докосвани повърхнос­
ти, апаратура, предмети за обслужване на па­
циента, постелъчен инвентар, бельо. Извършва 
се чрез готови за употреба контактни петри 
за контрол на дезинфекциите. Отпечатъкът се 
взима с лек натиск в продължение на 2-3 се­
кунди от обектите, подлежащи на контрол. 
Петритата се култивират на 37 °C за 48 часа. 
Резултатът се отчита като брой CFU/plate 
(Colony Forming Units per plate) – кое1/петри. 
2. Метод чрез смивове с тампон.
Този метод оценява микробната контами­
нация на труднодостъпни места, като ъгли, 
канали, ръбове, дръжки и др. Прилага се, 
когато отпечатъковият метод е трудно или 
невъзможно да бъде приложен. Извършва се 
чрез стерилен тампон, напоен със стерилен 
физиологичен разтвор, с който се обтрива 
площ от 10/10 cm (100 cm2), непосредствено 
след което се разсява върху твърда храни­
телна среда. Пробите се култивират на 37 °C 
за 48 часа. Резултатът се отчита като брой 
CFU/plate.
3. Метод на промиване с физиологичен 
разтвор.
Този метод се прилага при медицински 
инструментариум и обекти с вътрешен лумен 
(канал). Със стерилна пипета през лумена се 
прокарва 5 – 10 ml стерилен физиологичен 
разтвор, който се събира в стерилна епруветка 
и се култивира на 37 °C за 48 часа. 
След дезинфекция върху инструменти­
те не трябва да има патогенни и условно 
патогенни микроорганизми от семейство 
Enterobacteraiceae, Candida spp., Streptococcus 
pyogenеs, Streptococcus agalactiae, Streptococcus 
pneumoniae, Pseudomonas aeruginosa, Acinetobacter 
baumannii, Stenotrophomonas maltophilia, 
Burkholderia cepacia, Staphylococcus aureus, 
Enterococcus faecium, Enterococcus faecalis. 
1 Кое (колония образуваща единица) – единица, 
използвана в микробиологията за оценка на броя 
на жизнеспособните микроорганизми – бактерии 
и дрожди/фунги.
4. Метод за определяне на микробно число 
в дезинфектанти и работни дезинфекционни 
разтвори в процеса на тяхната употреба. 
Методът се прилага за контрол на дезин­
фектанти и дезинфекционни разтвори, предназ­
начени за забърсване на повърхности, както и 
такива, в които се потапят/накисват различни 
обекти – прибори и пособия за обслужване 
на пациенти, съдове и прибори за хранене, 
лабораторни стъклени изделия, инструмента­
риум, постелъчен инвентар, бельо, кърпи и 
пособия за почистване и дезинфекция. 
Проби се вземат в стерилни съдове. Методът 
се извършва, като към 1 ml от използвания 
дезинфектант или дезинфекционен разтвор 
се добавят 9 ml неутрализатор (или физиоло­
гичен разтвор). Хомогенизира се добре и се 
посява по 0,2 ml върху петри с кръвен агар и 
диференцираща среда. Разсява се със стерилна 
шпатула до изсушаване на повърхността на 
средата. Пробите се култивират на 37 °C за 
48 часа. Броят колонии (без спороносните) в 
едно петри се умножава по 50, за да се намери 
количеството микроорганизми в 1 ml проба. 
Броят на микроорганизмите не трябва 
да надвишава 200 CFU/ml и не трябва да се 
изолират патогенни и условно патогенни мик­
роорганизми от семейство Enterobacteriaceae, 
Streptococcus pneumoniaе, Pseudomonas aeruginosa, 
Acinetobacter baumannii, Stenotrophomonas 
maltophilia, Burkholderia cepacia, Staphylococcus 
aureus, Streptococcus pyogenes, Streptococcus 
agalactiae.
5. Метод за контрол на микробното замър­
сяване на въздуха. 
5.1. Активен метод – прецизен микробио­
логичен контрол на въздуха се извършва 
чрез автоматични устройства, засмукващи 
въздух. За целта се използват петри с кръвен 
агар или друга обогатена хранителна среда. 
Пробите се култивират на 37 °C за 48 часа. 
Резултатът се отчита като брой кое/за литри 
въздух, преминали през апарата. Крайният 
резултат се представя за 1 m3, което налага 
преизчисляване на броя колонии за 1000 лит­
ра въздух. 
Оценката за чистота на въздуха зависи 
от категоризацията на помещенията в ле­
чебните заведения и следва да отговаря на 
БДС EN ISO 14644-1. Чистотата на въздуха 
в операционните зали се отчита след по­
чистване и дезинфекция на помещенията. В 
операционни зали не се допуска изолиране 
на патогенни и условно патогенни микро­
организми от семейст­во Enterobacteriaceae, 
Pseudomonas aeruginosa, Acinetobacter baumannii, 
Stenotrophomonas maltophilia, Burkholderia cepacia, 
Staphylococcus aureus, Enterococcus faecium, 
Enterococcus faecalis, вкл., клостридии, причи­
нители на газова гангрена.