Държавен вестник, бр. 31, 2004 г., стр. 24

С Т Р .  24
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  31
от над 75 % от болните след не повече от 6 месеца
след първия им контакт с диализната структура.
Лечение с епоетин е показано при всички болни,
които имат стойности на хемоглобин под таргет-
ните. Всички болни с ХБН (независимо дали са на
лечение с епоетин) трябва да имат адекватен же-
лезен статус (трансфериново насищане над 20 % и/
или серумен феритин над 100 µg/l). Лечението на
анемията се провежда съобразно Методично ука-
зание на МЗ от 2000 г.
12. Лечение на ХБН в преддиализен стадий
Болните с прогресираща ХБН с изчислен кре-
атининов клирънс под 25 ml/min/1,73 m2 се наб-
людават от кабинети за профилактика и лечение
на напреднала ХБН и за подготовка на болните за
заместващо бъбреците лечение.
12.1. Клиничен и параклиничен контрол на
болните с прогресираща ХБН.
Контролът на болните в кабинета за профилак-
тика и лечение на напреднала ХБН се извършва
ежемесечно, а при клинични показания—по-чес-
то. Контрол на два или три месеца се допуска при
болни с бавно прогресираща бъбречна недостатъч-
ност и изчислен креатининов клирънс над 15 ml/
min/1,73 m2.
12.2. Контрол на артериалното налягане.
а) Таргетните стойности на артериалното на-
лягане при пациентите с протеинурия над 1,5 g/
24часа са 125/75 mm Hg и 130/80 mm Hg за остана-
лите болни.
б) АСЕ инхибиторите са медикаменти на пър-
ви избор при лечението на пациентите с прогреси-
ращи бъбречни заболявания.
12.3. Хигиенно-диетичен режим.
а) Препоръчва се диетичен прием на белтъци
около 0,75 g/kg/ден.
б) При пациенти, при които може да се осъщест-
вява контрол на хранителния статус, дневният бел-
тъчен прием може да бъде 0,6 g/kg/ден.
в) При определени категории болни (напред-
нала ХБН—креатининов клирънс под 25 ml/min/
1,73 m2, нефрозен синдром, диабетна нефропатия,
тежък вторичен хиперпаратиреоидизъм, болни,
отказващи диализно лечение, или такива, при ко-
ито то е свързано с лоша краткосрочна прогноза)
се препоръчва много нискобелтъчна диета (0,3 g/
kg белтък дневно), суплементирана с аминокисе-
лини и техните кетоаналози.
г) Серумните бикарбонати трябва да бъдат в
нормални граници.
д) Серумните фосфати трябва да бъдат под
1,8 mmol/l.
е) На пациентите се препоръчва да спрат тю-
тюнопушенето, да намалят приема на сол, да реду-
цират приема на алкохол и при възможност да
повишат физическата активност.
12.4. Започване на диализно лечение.
а) При наличие на малнутриция и/или симпто-
ми на уремия диализното лечение трябва да за-
почне при стойност на гломерулната филтрация
14 ml/min/1,73 m2.
б) При липса на уремична симптоматика начало-
то на диализното лечение може да се отсрочи до стой-
ност на гломерулната филтрация 7 ml/min/1,73 m2.
в) Всички пациенти трябва да започнат диа-
лизно лечение при наличие на клинични инди-
кации. Не трябва да има лист на чакащи пациен-
ти за диализно лечение.
12.5. Започване на диализно лечение при деца.
а) Всички деца трябва да започнат диализно
лечение при достигане на стойностите на гломе-
рулната филтрация до 10—15 ml/min/1,73 m2 неза-
висимо от клиничното състояние.
б) Бъбречна трансплантация трябва да се има
предвид и при деца, които не са започнали диализ-
но лечение.
в) Всички деца трябва да бъдат имунизирани
според имунизационния календар.
12.6. Лечение на болни, отказали започване на
диализно лечение или спрели същото.
Консервативното лечение на болни, отказали
започване на диализно лечение или спрели също-
то, се извършва в кабинетите за профилактика и
лечение на напреднала хронична бъбречна недос-
татъчност към диализните структури.
12.7. Отчитане на дейността на кабинета за
профилактика и лечение на напреднала хронична
бъбречна недостатъчност.
а) Диализната структура отчита на тримесечие
резултатите от лечението на болни в преддиали-
зен стадий в Информационната система на диа-
лизната мрежа.
б) Диализните структури съобщават отделно в
тримесечните си отчети към Информационната
система на диализната мрежа броя и състоянието
на болни, отказали започване на диализно лече-
ние или прекратили същото.
13. Остра бъбречна недостатъчност (ОБН)
13.1. Лечение на ОБН
а) Всички болни с ОБН и полиорганна недоста-
тъчност трябва да бъдат лекувани в отделения за
интензивно лечение, оборудвани според изисква-
нията на стандарта.
б) Диализното лечение се провежда в отделе-
нието за интензивни грижи. При ОБН се препо-
ръчва ежедневна диализа.
в) При неусложнена ОБН е възможно провежда-
не на диализното лечение в диализната структура.
г) При хемодинамично нестабилни пациенти с
ОБН се препоръчват методите на непрекъснато
очистване на кръвта, които се провеждат в интен-
зивното отделение от екип на диализната структура.
д) Наблюдението на пациентите с ОБН се осъ-
ществява съвместно от екип на интензивното от-
деление, в което е настанен пациентът, и екип на
диализната структура.
е) След изписването от отделението за интен-
зивно лечение наблюдението на пациентите се
провежда в кабинета за профилактика и лечение
на ХБН към диализната структура.
13.2. Отчитане на резултатите от лечението на ОБН.
Данните за лечението на пациентите с ОБН
се представят в тримесечните отчети на диа-
лизната структура.
14. Качественото диализно лечение включва
обучение на пациента от персонала на диализ-
ната структура за необходимите промени в
начина му на живот и режим
Протокол за това обучение, подписан от
лекуващия лекар и пациента, се съхранява в
диализната структура.