Държавен вестник, бр. 97, 2012 г., стр. 31

БРОЙ  97	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  31  
в границите на населените места, спазване на за­
браните за строителство в крайбрежните заливаеми 
ивици на реките и съгласуване на документите 
за предоставяне на концесии за минерални води;
· Националния институт по метеорология и 
хидрология (НИМХ) при БАН – по отношение 
на метеорологичните и хидрологични прогнози 
и мониторинга на количеството на валежите, 
повърхностните и подземните води;
· Националния статистически институт – по 
отношение статистическите данни за иззетите и 
доставени количества вода за населението и за 
отделните отрасли на икономиката, както и за 
обема на отпадъчните води, в т.ч. пречистени и 
непречистени, и други, включително икономиче­
ските показатели, необходими при разработване 
на икономическия анализ на водоползването.
Общата оценка на интервюираните е, че не­
зависимо от известното подобрение в последно 
време, като цяло „липсва добра междуведомствена 
координация“ и е необходимо „съществено подо­
брение на взаимоотношенията на ниво централна 
администрация“. 
Част от проблемите на координацията произти­
чат от действащата нормативна уредба, съгласно 
която функциите във връзка с управление и разви­
тие на водния сектор са разпределени между твърде 
голям брой институции. Дългият гореизброен спи­
сък с институциите, с които МОСВ взаимодейства, 
показва сам по себе си, че потенциалният риск 
от възникване на проблеми е голям. В средно- 
и дългосрочна перспектива на практика липсва 
стратегически мениджмънт на водния сектор; в 
краткосрочна (оперативна) перспектива той се 
управлява недостатъчно координирано, монито­
рингът на качеството и количеството на водите е 
разпокъсан в отделни ведомства и т.н. 
С някои от институциите липсва нормативно 
уреждане на отношенията по повод обмена на 
данни и информация, които те произвеждат. В 
такива случаи се разчита единствено на двустран­
ни споразумения, сключването на които може да 
бъде забавяно или възпрепятствано по различни 
причини. Според интервюираните преструктурира­
нето на водния сектор би следвало да доведе и до 
по-ясни хоризонтални и вертикални нормативно 
регулирани комуникации.
Друга идентифицирана слабост е при вза­
имодействие с министерства, в които част от 
функциите се изпълняват от държавни търговски 
дружества, на които те са принципал. Понякога, 
вероятно поради недостатъчно времеви и човешки 
ресурс, съответното министерство препраща към 
търговското дружество, което от своя страна не 
предоставя необходимото съдействие по различни 
причини, като например – поради разбирането си 
за йерархията на хоризонталната и вертикалната 
координация.
С последните промени в Закона за водите е 
заложено преразпределение на част от функциите 
по управление на водите към други институции 
(например общините – по управление на общин­
ските язовири), които имат нужда от изграждане 
на допълнителен капацитет, за да могат да ги 
изпълняват. Необходимо е да се изградят ме­
ханизми за по-тясно сътрудничество между за­
интересованите министерства при подготовката 
на планове и програми от мерки, насочени към 
контрол на замърсяването и опазване чистотата 
на водите. Това ще допринесе и за по-ефективно 
усвояване на средствата от Структурните фондове, 
Кохезионния фонд и другите финансови инструмен­
ти на Европейския съюз и от други международни 
финансови институции и донори.
Изводи 
Състояние и развитие на персонала
· В количествено отношение МОСВ разполага 
с достатъчно на брой щатни служители за изпъл­
нение на функциите по управление на водите. 
· Водещи проблеми при набирането и подбора 
на персонал са: (а) недостигът на специалисти с 
профил в областта на водите и с добра предва­
рителна подготовка; (б) ниското ниво на възна­
гражденията. Неконкурентното заплащане (едно 
от най-ниските в цялата държавна администрация) 
е основна причина за напускане на експертния 
състав, както и за трудностите при задържане на 
млади и перспективни специалисти. В кратко­
срочен план това състояние води до високо на­
товарване и напрежение за наличния персонал. В 
средносрочна перспектива липсата на „свежи“ 
попълнения, както и отсъствието на условия за 
приемственост и предаване на опит може да се 
превърне в сериозно предизвикателство пред кад­
ровото осигуряване на МОСВ. 
· В качествено отношение квалификацията на 
служителите се оценява като задоволителна, но не 
и напълно съответстваща на функциите и задачи­
те, които трябва да изпълняват по управление на 
водите. Сред основните причини за настоящото 
образователно и квалификационно ниво на пер­
сонала е не само липсата на специалисти с добра 
подготовка „на входа“ на системата, но и отсъст­
вието на адекватна оценка на експертния труд и 
реализация на експертните предложения, което води 
до демотивация на служителите с оглед повишаване 
на тяхната квалификация и самоусъвършенстване. 
· Съществуващата система за обучение и 
повишаване на квалификацията на служителите 
задоволява отчасти потребностите на МОСВ. 
Като основен проблем се очертава недостигът на 
специализирано обучение. 
· Към горния „вътрешноведомствен аспект“ 
може да се добави, че при анализа на данните за 
отделните институции стана ясно, че съществуват 
редица теми за обучение и повишаване на ква­
лификацията, които се отнасят за повече от една 
институция с функции по управление на водите. 
Тъй като недостатъчните финансови средства се 
идентифицират като основна причина за по-пълно 
задоволяване на потребностите от обучение, би 
могло да се препоръча създаване на инициатива за 
по-тясна координация на дейностите по обучение 
на звената за управление на човешките ресурси в 
институциите с функции за водите, което важи и 
за деконцентрираните им структури, където има 
такива. По този начин ще се разширят възмож­
ностите за обучение, ще се постигне икономия от 
мащаба и ще се поделят разходите за разработва­
не и провеждане на обучителни курсове. Такава 
практика съществува, но в изолирани случаи.