Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 15

БРОЙ  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  15  
България е изправена пред предизвикател­
ствата, пред които са изправени и развитите 
страни – членки на ЕС, като това се случва 
в условията на тежък преход след дългого­
дишна изолация от научноизследователския 
международен живот и при ниски показатели 
на процент от БВП, заделян за НИРД. В този 
смисъл ефективното управление на науката като 
икономически фактор, гарантиращ ръст, заетост 
и динамичност на националната икономика, е 
приоритет на българското правителство.
Наблюдаваният икономически растеж в 
България през последните години рязко забави 
своите темпове, тъй като се характеризираше 
с наличието на традиционни и с бърза възвръ­
щаемост сегменти от пазара, като строител­
ството, недвижимите имоти и финансите. В 
същото време не са развивани иновативни и 
наукоемки технологии, които да подпомогнат 
конкурентоспособността на икономиката. В 
страната малка част от иновациите формират 
промишлеността, а секторите, зависещи от 
евтина работна ръка, имат висок дял от доба­
вената стойност. За последните седем години 
(2001 – 2008, по данни на Световната банка)15 
експортният потенциал на страната също е 
съсредоточен в традиционно силни сектори, 
но трудоемки и поглъщащи вносни природни 
ресурси. По данни на Евростат за 2008 г. делът 
на високотехнологичните продукти като дял от 
общия износ е 3,57 при стойности на другите 
нови държави членки между 4 и 6,5 и среден 
процент за ЕС-27 – 15.
Научният капацитет за този период рязко 
спада. Това е видно от промяната на интензитета 
на патентоване преди и след 1990 г. и от много 
ниската активност на заявяване и издаване 
на защитни свидетелства към Европейския 
патентен офис, Японския патентен офис и 
Патентната служба на САЩ. Триадни патенти 
(т.е. тези, подадени и присъдени в трите служ­
би – европейската, японската и американската) 
почти няма. По данни на Евростат за 2005 г. 
за България на милион население те са 0,13. 
Фигура 15. Присъдени патенти от службата 
за патенти и запазени марки (СПЗМ) на САЩ
Източник: Световна банка
15 http://www.worldbank.bg/WBSITE/EXTER­
NAL/COUNTRIES/ECAEXT/BULGARIAEXTN
/0,,contentMDK:22622283~menuPK:305444~pageP
K:2865066~piPK:2865079~theSitePK:305439,00.html.
Положителен сигнал е фактът, че защите­
ните патенти след 2000 г. са в нови области 
на индустрията като комуникациите например, 
но България изостава в сравнение със стра­
ните от ЕС-12, които като група изостават от 
иновационните лидери в Европа (Финландия, 
Дания, Германия). Износът от България на 
средно- и високотехнологични продукти има 
ниски стойности, както е видно на фигура 15, 
в сравнение със средните за ЕС, но дори и 
във времето на глобална икономическа криза 
се наблюдава ръст на тези продукти като дял 
от общия износ.
Фигура 16. Износ на средно- и високотех­
нологични продукти за България
Източник: Евростат и МИЕТ 
Според Европейската карта на иновациите 
България заедно с Румъния, Латвия и Литва са 
определени за „скромни иноватори“16, но все 
пак е една от най-бързо догонващите държави 
членки в иновационната дейност. Сумарният 
иновационен индекс (SII) 2010 г. е 0,226. Сред­
ният за ЕС-27 индекс е 0,516. 
Изводи:
· Необходимо е да се определят приорите­
ти за развитие на значими за икономиката и 
обществото научни изследвания и иновативни 
технологии.
· Следва да се осъществи поетапно уве­
личение на средствата за научна дейност и 
технологично развитие като процент от БВП 
и особено чрез предприемане на действия за 
насърчаване на частните инвестиции за наука.
· Важно е да се засилят действията на 
правителството и научните институции по от­
ношение ефективен трансфер на знания, за да 
се гарантира пазарна устойчивост на новите 
научни разработки.
· Държавата трябва да се намеси активно, 
като определи концепцията, структурата и биз­
нес модела на звената, които биха реализирали 
успешно пазарни иновации в рамките на едно 
устойчиво публично частно партньорство.
Нерешените проблеми пред българските уп­
равляващи и пред академичната ни общност са:
16 European Innovation Scoreboard 2010, 
http://www.proinno-europe.eu/inno-metrics/page/
innovation-union-scoreboard-2010. Това е индекс, кой­
то оценява индикатори като „Човешки ресурси“, 
„Финансиране и подкреда па НИРД“, „Активност 
и дейности на фирмите“ и „Резултативност“.