Държавен вестник, бр. 21, 2013 г., стр. 25

БРОЙ  21	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  25  
Раздел ІІ
Лесомелиоративни дейности – противоерози­
онни залесявания
Чл. 11. (1) За защита на склоновите земи 
и хидрографската система срещу ерозия и 
порои основно се прилагат противоерозионни 
залесявания, които са:
1. цялостни (масивни) – извършват се на 
ерозирани или ерозиращи се горски територии 
за регулиране на водния отток;
2. частични (поясни) – извършват се за: 
регулиране на повърхностния воден отток; 
трайно фиксиране на поройното легло при 
корекционни дейности и за подобряване на 
екологичната обстановка; използват се:
а) водорегулиращи горски пояси – създават 
се в най-долната част на склона (крайбрегови) 
или по склона (склонови);
б) корекционни горски пояси – създават 
се в разливищата на пороите по протежение 
на бреговете на коригираното легло;
в) брегозащитни горски пояси – създават 
се по протежение на подриваемите участъци 
от бреговете;
г) колматажни пояси – създават се по про­
тежение на бреговете, когато е необходимо 
да се осигури отлагането на плуващи наноси 
върху речната тераса.
(2) Противоерозионните залесявания във 
водосбори на водни течения, в които са 
предвидени едроразмерни хидротехнически 
съоръжения, се извършват едновременно или 
след тяхното изграждане.
(3) Противоерозионните залесявания и 
изграждането на дребноразмерни хидротехни­
чески съоръжения при укрепяване на ровини 
се провеждат едновременно.
(4) За възстановяване на растителността в 
поройни горски територии освен традиционни 
се прилагат и специализирани технологии за 
подготовка на почвата, залесяване, отглеждане 
на култури и др. 
(5) Видовете за залесяване, типовете горски 
култури, начинът и дълбочината на почвопод­
готовка, гъстотата на културите, методът и 
сезоните за залесяване, начините за отглеждане 
на културите и сроковете за инвентаризация 
се определят съгласно изискванията на наред­
бата по чл. 95, ал. 2, т. 1 от Закона за горите 
и утежнените растежни условия.
(6) Залесяването на брегови земи се извърш­
ва само когато те са достигнали профила на 
равновесие. Стабилизирането се постига чрез 
изграждане по хоризонталите на разстояние 
1,5 – 2,0 м на брегови плетчета, каменни 
прагчета със суха зидария и др., а зад тях се 
оформят тераски.
(7) За залесяване се използват предимно 
местни видове и особено такива, които се 
размножават с коренови издънки.
Чл. 12. (1) Водорегулиращи горски пояси се 
създават при спазване на следните изисквания:
1. крайбрегови:
а) създават се едновременно със залесява­
нето на бреговите земи;
б) когато бреговите земи не са достигнали 
профила на равновесие, поясите се залагат на 
разстояние 3 – 5 м от бреговия ръб;
в) широчината на пояса е минимум 20 м 
и се определя в зависимост от дължината на 
склона и неговия наклон;
2. склонови:
а) създават се на склонове с дължина над 
100 м;
б) залагат се по посока на хоризонталите;
в) широчината на поясите е 30 м.
(2) Корекционните горски пояси се създават 
при спазване на следните изисквания:
1. трасето на коригираното легло в макси­
мална степен трябва да следва естественото 
легло;
2. напречният профил на коригираното 
легло се оразмерява при воден отток с обез­
печеност 20 – 30 %, оформя се с трапецо­
видна форма и се фиксира чрез изграждане 
на надлъжни и напречни плетове, отбивала 
(шпори) и леси;
3. в краищата на хоризонталната част на 
профила се изграждат двойни или единични 
надлъжни плетове, комбинирани с отбивала 
и хоризонтални леси;
4. при вдлъбнати брегове се изграждат 
двойни плетове, а при изпъкнали брегове и 
в правите участъци – единични плетове;
5. от вътрешната страна на надлъжните 
плетове се изграждат отбивала, които са 
продължение на напречните плетове и на 
вертикалните леси;
6. хоризонталните леси се поставят напреч­
но под надлъжните плетове;
7. по брега зад надлъжните плетове се 
изграждат двойни или единични напречни 
плетове:
а) двойни плетове – изграждат се по вдлъб­
натите брегове на разстояние 60 м един от друг;
б) единични плетове – изграждат се в 
изпъкналите и правите участъци на брега на 
разстояние до 120 м;
8. между напречните плетове се изграждат 
вертикални леси на разстояние 10 м – при 
вдлъбнати участъци, и 20 м – при изпъкнали 
и прави участъци;
9. в хоризонталните и вертикалните леси 
се поставят върбови клони със запазена ве­
гетативна способност;
10. до всеки кол на надлъжните и напреч­
ните плетове, както и на шпорите се поставят 
по два върбови кола със запазена вегетативна 
способност;
11. след фиксиране на напречния профил се 
създава двуредов върбов пояс на разстояние 
0,5 м от надлъжните плетове; на разстояние 
1 м от него се засаждат два реда с живи вър­
бови колове;