Държавен вестник, бр. 1, 2007 г., стр. 126

С Т Р .  126
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  1
Фиг. 17. Система за разреждане на част от потока с
контрол на дебита и пълно вземане на проби
Неразредените отработили газове се прехвър-
лят от изпускателната тръба EP в канала за раз-
реждане DT чрез сондата за вземане на проби SP и
тръбата за прехвърляне ТТ. Общият дебит, преми-
наващ през канала за разреждане, се регулира с
помощта на регулатора на дебита FC3 и помпата за
вземане на проби  Р от системата за вземане на
проби от частиците (виж фиг. 17). Дебитът на въз-
духа за разреждане се контролира от регулатора на
дебита FC2, който може да използва GEXHW, GAIRW
или GFUEL като сигнал за подаване на команди за
необходимото разделяне на отработилите газове.
Дебитът на пробата през DT е равен на разликата
между общия дебит и дебита на въздуха за разреж-
дане. Дебитът на въздуха за разреждане се измерва
с устройството за измерване на дебит FM1, а общи-
ят дебит—с устройството за измерване на дебит
FM3 от системата за вземане на проби от частици-
те (виж фиг. 20). Коефициентът на разреждане се
изчислява от стойностите на тези два дебита.
Фиг. 18.  Система за разреждане на част от потока с
регулиране на дебита и частично вземане на проби
Неразредените отработили газове се прехвър-
лят от изпускателната тръба EP в канала за раз-
реждане DT чрез сондата за вземане на проби SP
и тръбата за прехвърляне ТТ. Разделянето на от-
работилите газове и дебитът в DT се контролират
с помощта на регулатора на дебита FC2, който съ-
ответно регулира дебитите (или честотата на вър-
тене) на нагнетателния вентилатор PB и на аспи-
ратора SB. Това е възможно чрез връщането в
канала за разреждане DT на пробата, взета от
системата за вземане на проби от частиците.
GEXHW, GAIRW или GFUEL могат да се използват
като сигнали за подаване на команди за FC2. Де-
битът на въздуха за разреждане се измерва с уст-
ройството за измерване на дебит FM1, а общият
дебит—с устройството за измерване на дебит FM2.
Коефициентът на разреждане се изчислява от стой-
ностите на тези два дебита.
2.2.1. Компоненти от фигури 10 до 18
Изпускателна тръба—EP
Изпускателната тръба може да бъде термоизо-
лирана. За да се намали топлинната инертност  на
изпускателната тръба, се препоръчва отношение-
то на дебелината на тръбата към нейния диаметър
да бъде 0,015 или по-малко. Използването на гъв-
кави съединения трябва да се ограничи до едно
отношение на дължината към диаметъра не по-
голямо от 12. Огъванията трябва да бъдат сведени
до минимум, за да се намалят инерционните сму-
щения. Когато системата включва шумозаглуши-
теля на изпитвателния стенд, този шумозаглуши-
тел може също да бъде термоизолиран.
При изокинетична система изпускателната тръ-
ба трябва да бъде без огъвания, кривини и резки
промени на диаметъра в продължение на не по-мал-
ко от 6 пъти диаметъра на тръбата пред и 3 пъти
диаметъра на тръбата след мястото на сондата. Ско-
ростта на газовете в зоната за вземане на проби
трябва да бъде по-голяма от 10 m/s, освен при ре-
жим на празен ход. Колебанията в налягането на
отработилите газове трябва средно да не надвиша-
ват ± 500 Ра. Всякакви мерки за намаляване на
колебанията на налягането извън използването на
стандартна изпускателна уредба (съдържаща шумо-
заглушител и устройства за последваща обработка)
не трябва да изменят показателите на двигателя и
да са причини за отлагането на частици.
За системи без изокинетична сонда се препо-
ръчва използването на права тръба с дължина 6
пъти диаметъра на тръбата пред и 3 пъти диаметъ-
ра на тръбата след мястото на сондата.
Сонда за взимане на проби—SP (фиг. 9, 13, 14,
15, 17 и 18)
Минималният вътрешен диаметър на сондата е
4 mm. Отношението на диаметъра на изпускател-
ната тръба към диаметъра на сондата е не по-мал-
ко от 4. Сондата за вземане на проби е отворена
тръба, разположена по оста на изпускателната тръ-
ба с отвор, разположен срещу потока, или сонда с
множество отвори, съответстваща на описанието
за SP1 в т. 1.2.1, фиг. 7.
Изокинетична сонда за вземане на проби—ISP
(фиг. 10 и 11)
Изокинетичната сонда за вземане на проби се
монтира срещу потока по оста на изпускателната
тръба на място, което отговаря на условията на по-
тока през сечението на изпускателната тръба ЕР, и
е конструирана така, че да осигурява пропорцио-
нално вземане на проба от неразредените отрабо-
тили газове. Нейният минимален вътрешен диа-
метър е 12 mm.
Необходима е система за контрол на изокине-
тичното разделяне на потока отработили газове,
като се поддържа нулева разлика между налягани-
ята в ЕР и в ISP. При тези условия скоростта на
отработилите газове в EP е еднаква с тази в ISP и
масовият дебит през ISP е постоянна част от деби-
та на отработилите газове. ISP се свързва с дифе-