Държавен вестник, бр. 55, 2022 г., стр. 3

БРОЙ  55	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
НАРЕДБА
за единните държавни изисквания за придоби-
ване на висше образование по специалността 
„Право“ и професионална квалификация 
„юрист“
Чл. 1. (1) Висше образование по специал­
ността „Право“ се придобива на образовател­
но-квалификационна степен „магистър“ във 
факултет във висше училище, което отговаря 
на изискванията на Закона за висшето обра­
зование и на тази наредба.
(2) Обучението по специалността „Право“ 
за професионалната квалификация „юрист“ се 
осъществява на образователно-квалификаци­
онната степен „магистър“, за придобиването на 
която се изискват не по-малко от 300 кредита 
съгласно учебния план, със срок на обучение 
не по-малък от 5 години.
(3) Обучение в специалността „Право“ за 
профилиране и задълбочаване на подготовката 
в отделни области на правото се осъществява 
и в специализирани магистърски програми 
в образователно-квалификационната степен 
„магистър“, за придобиването на която се 
изискват не по-малко от 60 кредита. В специ­
ализирани магистърски програми по специ­
алността „Право“ могат да се обучават лица, 
придобили висше образование в съответствие 
с ал. 2, или лица, придобили в чуждестранно 
висше училище висше образование по спе­
циалността „Право“, признато в Република 
България по предвидения ред. 
(4) Висше образование по специалността 
„Право“ не може да се придобива във филиал 
на висше училище.
(5) Висше образование по специалността 
„Право“, придобито в чуждестранно висше 
училище, се признава в Република България, 
ако отговаря на утвърдените от Министерския 
съвет държавни изисквания по чл. 9, ал. 3, т. 9 
от Закона за висшето образование.
Чл. 2. (1) Студентите, които се обучават 
в специалността „Право“ по чл. 1, ал. 2, се 
приемат при условията на чл. 68 от Закона 
за висшето образование, като оценката от 
държавния зрелостен изпит по български език 
и литература е задължителен балообразуващ 
елемент. При образуването на състезателния 
бал на кандидат-студенти, чиято диплома за 
средно образование е издадена преди въвеж­
дането на държавни зрелостни изпити и нямат 
оценка от държавен зрелостен изпит по бъл­
гарски език и литература, за балообразуващ 
елемент се взема общият успех от дипломата 
за средно образование.
(2) Студентите, които се обучават в специ­
ализирани магистърски програми по специ­
алността „Право“ по чл. 1, ал. 3, се приемат 
при условия и по ред, определени от висшето 
училище.
Чл. 3. (1) При осъществяване на прием чрез 
конкурсен изпит изпитите се провеждат по 
конспекти, утвърдени от висшите училища. 
Учебното съдържание за конкурсните изпити 
се определя в съответствие с учебните планове 
и съответната учебна програма в гимназиал­
ната степен на образование на училищата в 
Република България.
(2) Преподавателите, които оценяват кон­
курсните работи на кандидат-студентите, се 
определят от висшите училища. Оценките са 
по шестобалната система или по друга система 
за оценяване в съответствие с чл. 44, ал. 5 от 
Закона за висшето образование. 
(3) Висшето училище определя начина за 
класиране на кандидат-студентите по специ­
алността „Право“.
Чл. 4. Формите на обучение за придобиване 
на висше образование по специалността „Пра­
во“ на образователната и квалификационна 
степен „магистър“ по чл. 1, ал. 2 са редовна 
и задочна.
Чл. 5. Обучението за придобиване на висше 
образование по специалността „Право“ на 
образователната и квалификационна степен 
„магистър“ по чл. 1, ал. 2 в редовна и задоч­
на форма на обучение е с продължителност 
не по-малко от 10 семестъра и с минимален 
хорариум 3500 учебни часа.
Чл. 6. (1) Обучението по специалността 
„Право“ в образователната и квалификационна 
степен „магистър“ се извършва чрез изучаване 
на задължителни, избираеми и факултативни 
дисциплини.
(2) Задължителните учебни дисциплини 
и минималният им хорариум при обучение 
в специалността „Право“ по чл. 1, ал. 2 са, 
както следва:
1. История на държавата и правото –  
75 часа;
2. Обща теория на правото – 105 часа;
3. Конституционно право – 135 часа;
4. Гражданско право (обща част) – 120 часа;
5. Административно право – 90 часа;
6. Административен процес – 105 часа;
7. Вещно право – 90 часа;
8. Международно публично право – 105 
часа;
9. Финансово право – 105 часа;
10. Облигационно право – 165 часа;
11. Наказателно право – 180 часа;
12. Семейно и наследствено право – 105 
часа;
13. Международно частно право – 105 часа;
14. Трудово право – 135 часа;
15. Търговско право – 165 часа;
16. Осигурително право – 75 часа;
17. Гражданско процесуално право –  
180 часа;
18. Наказателно процесуално право –  
150 часа;
19. Данъчно право и процес – 75 часа;
20. Право на Европейския съюз – 120 часа;
21. Защита правата на човека – 75 часа.
(3) В програмите на учебните дисципли­
ни, които имат за предмет изучаването на 
правната уредба на области на обществени 
отношения, в които съществува хармонизира­
но законодателство на Европейския съюз, се