Държавен вестник, бр. 107, 2008 г., стр. 6

С Т Р .  6
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  107
пубертета, особено във възрастта 15—19 г.—ос-
новен показател за физическо развитие. Пос-
ледните национални проучвания (2004 г.) по-
казват, че разпространението на нисък ръст за
съответната възраст при децата до 19 г. е в рам-
ките на обичайното (под 5 %). По-висока от
обичайната е честотата на поднормено тегло
при някои групи от децата, особено при моми-
четата във възрастта 10—14 г. (9,4 %). Тревож-
на е тенденцията за увеличаване разпростране-
нието на свръхтегло и затлъстяване при децата,
по-подчертано при момчетата (през 2004 г.
момчета на 7—18 години са със свръхтегло—
17,5 %, затлъстяване—4,7 %). Това е свързано
с ниската физическа активност и нездравослов-
ното хранене. Наблюдават се и неблагоприят-
ни промени в някои показатели за физическо
развитие, като гръдна обиколка в пауза, при
издишване и др.
Пълноценното развитие на децата и юноши-
те, психическото и физическото им здраве е
необходим приоритет за държавните и непра-
вителствените организации.
4. Социални детерминанти на здравето
Социално-икономическата реалност е опре-
деляща за нивото на здравеопазване във всяка
държава и за възможностите на всеки гражда-
нин да взима информирани решения за своето
здраве.
Анализите на заболеваемостта, смъртност-
та и другите здравно-демографски показатели
показват обвързаност с основните детерминан-
ти на здравето, биологичните и други фактори
на риска за здравето.
Бедността е един от социалните детерминан-
ти на здравето, като според Световната здравна
организация тя е най-голям фактор за риска.
Влиянието є върху индивидуалното и общест-
веното здраве е многопосочно.
Връзката между здраве, социална и иконо-
мическа среда в една държава е пряка. Следо-
вателно за постигането на положителни резул-
тати са необходими действия за подобряване на
средата, в която човек живее, работи и осъщес-
твява социалните си контакти.
5. Начин на живот и здраве
В структурата на факторите на риска за смър-
тност, поведенческите фактори—нездравослов-
но хранене, тютюнопушене, ниска физическа
активност, злоупотреба с алкохол и др., заемат
водеща роля.
Наблюдават се отрицателни характеристи-
ки и тенденции в храненето на населението,
които оказват неблагоприятен ефект върху здра-
вето. Данните от проведените от НЦООЗ през
последните 10 години четири национални про-
учвания на храненето и хранителния статус на
населението в България са тревожни. Те показ-
ват висока консумация на мазнини от животин-
ски и растителен произход (33—38 % от общата
енергийна стойност на храната, при препоръ-
чителна горна граница 30 %); 3 пъти по-нисък
от препоръчителния прием на риба; ниска кон-
сумация на пресни плодове и зеленчуци през
зимата и пролетта; недостатъчна консумация-
та на мляко и млечни продукти, на пълнозър-
нести храни; висок прием на сол (над 2 пъти по-
висок от препоръчителните стойности).
Тревожна е и тенденцията за увеличаване на
консумацията на захар, захарни и сладкарски
изделия, както и на безалкохолни напитки,
съдържащи захар. Висока е и консумацията на
алкохол при някои групи от населението. Ни-
сък е приемът на редица витамини (фолат, ви-
тамин В1 и В2, витамин С) и минерални вещес-
тва (желязо, цинк, калций, магнезий).
Високо е разпространението на поднорме-
ното тегло в някои популационни групи, особе-
но сред млади жени на 19—30 г. (16,8 %) и мо-
мичета на 10—14 години (9,4 %) (Национално
проучване, 2004 г.). Едновременно с това раз-
пространението на свръхтеглото и затлъстява-
нето е високо както сред възрастното населе-
ние, така и сред децата, което е свързано с не-
здравословен модел на хранене и ниска физи-
ческа активност. Наднорменото тегло е серио-
зен проблем и при децата, но се наблюдава
положителна тенденция за намаляване, специ-
ално при момичетата.
Консумацията на тютюневи изделия сред
населението се увеличава. През последното
десетилетие делът на редовните пушачи на-
раства, особено сред жените и младите хора.
В страната има около 3 млн. пушачи, а на па-
сивно пушене са изложени 2/3 от децата. С
проблемна употреба на алкохол по експертни
оценки са 280—300 хиляди българи. Консума-
цията на алкохол сред подрастващите се раз-
ширява, а възрастта на начална употреба пада
на около 12,5 г.
Употребата на наркотици сред гражданите
на възраст 15—64 г. е все още сравнително нис-
ка в сравнение с редица европейски страни. Въп-
реки това броят на лицата, които поне веднъж
в живота си са опитвали някакъв наркотик,
нараства, и то най-вече сред младите.
6. Влияние на факторите на околната среда
върху здравето
В някои градове в страната, подложени на
интензивно замърсяване на атмосферния въз-
дух от промишлеността и транспорта, заболе-
ваемостта е над средната за страната. Водещи
са болестите на дихателната система, зачестя-
ват новообразуванията, настъпват неблагопри-
ятни промени в репродуктивното здраве.
Съществуват проблеми в качеството на пи-
тейните води. Установяват се микробиологич-
ни отклонения в селища без пречиствателни
съоръжения, наднормено нитратно съдържание
в райони с активна селскостопанска дейност.