Държавен вестник, бр. 41, 2008 г., стр. 7

Б Р О Й  41
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  7
2.2. Всички пациенти, подложени на опера-
тивна намеса в операционната зала, подлежат
на предоперативен, интраоперативен и след-
оперативен контрол и наблюдение от хирургич-
ния и анестезиологичния екип. Същото се от-
нася и за амбулаторните операции, чийто обем
по преценка на оператора изисква участие и
контрол от анестезиолог.
2.3. Избор на метод за обезболяване:
2.3.1. Местното обезболяване се извършва
от оператора при наблюдение на общото състо-
яние от анестезиологичен екип, ако това е не-
обходимо.
2.3.2. Всички други видове анестезия се ор-
ганизират и провеждат от анестезиологичен
екип съгласно “Медицински стандарти “Анес-
тезиология и интензивно лечение”.
2.4. Изборът на анестезия се съгласува с
оператора в съотствие със задачите на опера-
цията, очаквания обем на интервенция, както и
при отчитане на общото състояние на пациен-
та, оценката на общия и оперативния риск, ус-
ловията за работа и оборудването на операци-
онния блок.
2.5. Изборът на операция почива на теоре-
тично и практическо познаване на възможни-
те, достъпни и овладени оперативни техники.
2.6. Изборът на операция при всички видове
естетична хирургия се решава по индивидуални
показания.
2.7. Видът на приложената оперативна ин-
тервенция се отразява в оперативен протокол.
В протокола се описва избраният оперативен
подход, при нужда обосновка за избрания опе-
ративен подход, описание на техническите ета-
пи на извършваната хирургическа намеса.
2.8. Анестезиологът отразява назначенията
по време на операцията.
2.9. Операторът и анестезиологът назнача-
ват необходимите следоперативни мероприя-
тия, медикаменти, наблюдение и при необхо-
димост съответни изследвания.
3. Следоперативен период.
3.1. Хирургическият екип уточнява и осигу-
рява схемата на наблюдение на локалния ста-
тус и общото състояние на пациента както в
ранния, така и в по-късния следоперативен
период при съответните показания.
3.2. Следоперативното наблюдение и грижи
за пациентите след интервенция се извършва
от лекарския и сестринския персонал, осъщес-
твили анестезията и операцията.
3.3. Хирургът-оператор провежда необходи-
мото наблюдение, извършва контрол на хирур-
гическите области и раните, определя вида на
необходимите превръзки, нуждата от еластич-
на компресия, вида на еластичните облекла,
срока за тяхната употреба. Той уточнява прес-
тоя и условията за амбулаторно наблюдение—
краткосрочно или дългосрочно.
3.4. Пациентът се задължава да спазва стрик-
тно дадените му указания за ранния и късния
следоперативен период, което той удостоверя-
ва с подпис в “Информирано съгласие за пред-
стояща оперативна интервенция”.
Раздел VII
Изисквания за оборудване, необходимо за
изпълнение на рутинни и специфични
хирургични дейности по КЕХ
1. Лечебни заведения за извънболнична по-
мощ:
1.1. Самостоятелният кабинет по КЕХ в
индивидуална или групова практики за специа-
лизирана медицинска помощ, в МЦ, ДЦ и МДЦ
или ДКЦ, в които се извършва дейност по КЕХ,
но няма обособен операционен сектор, е обо-
рудван със: стетоскоп, термометър, кантар за
телесно тегло, апарат за артериално налягане,
спешен лекарствен набор/шкаф, както и специ-
фична апаратура, инструментариум и консума-
тиви за дейността КЕХ, апарати за фотодоку-
ментация, компютър.
1.2. Амбулаторната операционна на кабине-
та е оборудвана със: операционна маса; хирур-
гически инструментариум за малки амбулатор-
ни операции; за превръзки, допълнителен из-
точник на светлина (подвижна операционна
лампа); спешен набор от амбу, кислородна бу-
тилка, ларингоскоп, интубационни тръби, анес-
тезиологичен апарат, пулсоксиметър; автоклав,
опаковъчна машина за стерилизация, необхо-
дими консумативи.
1.3. МЦ, ДЦ и МДЦ или ДКЦ, в които се
извършва дейност по КЕХ и в които има обосо-
бен операционен сектор, разполагат със след-
ното оборудване:
1.3.1. апаратура и инструментариум за осъ-
ществяване на специфичната дейност КЕХ;
1.3.2. колички/маси, инструментариум, пре-
вързочни материали и др. консумативи за из-
вършване на асептични превръзки; при нужда
трябва да има планирана готовност за създава-
не на отделен сектор за отделяне на пациенти
със септични усложнения, както и инструмен-
тариум, превързочни материали и др. консума-
тиви за извършване на септични превръзки и
грижи;
1.3.3. системи за кислород и аспирация;
1.3.4. болнични шкафове и гардероби, осве-
тителни тела;
1.3.5. средства за поддържане на текуща де-
зинфекция;
1.3.6. препоръчително оборудване: ЕКГ апа-
рат, дефибрилатор, монитори, перфузори, нега-
тивоскоп.
1.4. Оборудването във всяка операционна
зала включва:
1.4.1. апаратура и инструментариум за осъ-
ществяване на специфична оперативна дейност;