Държавен вестник, бр. 4, 2016 г., стр. 52

СТР.  52	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  4
7. Дефинирането на триажна категория при 
спешен пациент оценява степента на спешното 
състояние (степента на спешност) и осигурява 
различия в медицинския приоритет и времевата 
рамка за прилагане на диагностично-лечебните 
действия при спешен пациент в извънболнични 
и болнични условия в зависимост от наличния 
кадрови, инструментален и апаратурен ресурс за 
осъществяване на мерките и действията.
8. Триажни категории при спешни пациенти:
8.1. Критичен спешен пациент (код черве-
но – А1) – пациентът е с животозастрашаващи 
признаци и симптоми вследствие заболяване или 
увреждане с висока вероятност от летален изход, 
ако не се предприемат незабавни интервенции 
за предотвратяване на последваща нестабилност 
на дихателната функция, циркулацията и/или 
неврологичната функция. Спешен пациент с оп-
ределена триажна категория А1 налага незабавно 
осигуряване на максималните диагностични и 
терапевтични възможности в областта и обхвата на 
специалността „Спешна медицина“ посредством 
приложение на напреднали техники за поддръж-
ка на живота (Аdvanced Life Support) и всички 
останали ресурсни възможности от лекарски 
екип с най-висока компетентност или от екип с 
по-ниска компетентност под медицински конрол. 
8.2. Нестабилен/потенциално нестабилен 
спешен пациент (код жълто – В2) – относител-
на спешност – пациентът е с подозиран риск 
и потенциална опасност за живота, налице са 
признаци и симптоми вследствие заболяване 
или увреждане, които могат да прогресират по 
тежест и да доведат до усложнения с висока ве-
роятност от настъпване на тежки последствия за 
жизненоважните функции, системи или органи, 
ако лечението не се приложи бързо в определена 
времева рамка при относителна спешност на 
състоянието. 
8.3. Стабилен спешен пациент (код зеле-
но – С3) – минимална спешност – при пациента 
са налични признаци и симптоми вследствие 
заболяване или увреждане с нисък потенциал и 
риск от настъпване на тежки последствия или 
усложнения и прогрес към по-тежко състояние. 
9. В обхвата на специалността „Спешна ме-
дицина“, осъществявана в извънболнични усло-
вия, се изпълняват и прилагат следните етапи 
(подкомпоненти) на медицинския триаж: телеко-
муникационен (телефонен) триаж, приоритетен 
екипен триаж, медицински триаж на мястото 
на инцидента и транспортен медицински триаж, 
дисперсен транспортен триаж.
9.1. Телекомуникационният (телефонен) триаж 
е входящ и се извършва от диспечерски екип 
в районна координационна централа на център 
за спешна медицинска помощ (ЦСМП) със съ-
ответни технически условия за осъществяване 
на дейността. 
9.1.1. Телекомуникационният триаж включва 
следните задължителни елементи: 
9.1.1.1. осъществено телефонно интервю от 
диспечерски екип с набиране на входяща ин-
формация след задаване на ключови въпроси 
към търсещия системата на спешна медицинска 
помощ;
9.1.1.2. кодиране на повикването с определяне 
на триажната категория на пациента и съответ-
ната индикативна времева рамка за изпълнение 
на повикването от подходящ за асоциираната 
триажна категория спешен мобилен екип във 
възможно най-кратък времеви интервал.
9.1.2. Телекомуникационният триаж се про-
вежда по строго определен протоколен модел, 
съдържащ стандартизирани за целта карти за 
инцидент, ключови въпроси на телефонното 
интервю, диагностични категории (признаци 
и симптоми) на повикването и телефонни ин-
струкции за помощни действия до пристигане на 
мобилния екип за спешна медицинска помощ. 
9.1.3. Определянето на триажната категория 
на пациента по време на осъществяване на теле-
комуникационния триаж се основава на инфор-
мацията, получена от отговорите на ключовите 
въпроси по време на телефонното интервю и на 
допълнителни уточняващи въпроси, посочени в 
съдържанието на съответната стандартизирана 
карта за инцидент.
9.1.4. Отговорите и информацията от телефон-
ното интервю са основание за осъществяване на 
подходящ приоритетен екипен триаж. 
9.2. Приоритетният екипен триаж е изходящ 
и се извършва от стационарен диспечерски 
екип в координационната централа на ЦСМП 
(диспечерски екип). 
9.2.1. Приоритетният екипен триаж включва 
следните задължителни елементи:
9.2.1.1. определяне на спешен мобилен екип 
за поемане и изпълнение на повикването (ре-
агиращ екип на повикването) в зависимост от 
определената при телекомуникационния триаж 
триажна категория в необходимата за изпълнение 
на повикването времева рамка – определя се 
най-близкият по времеви критерий до мястото на 
инцидента и по възможност най-компетентният 
за изпълнение на повикването мобилен екип; 
9.2.1.2. предаване и възлагане на повикването 
от диспечерския екип на съответния реагиращ 
екип;
9.2.1.3. предаване от диспечерския екип към 
реагиращия екип на информацията за инцидента 
по стандартен базов модел;
9.2.1.4. потвърждение и съгласие за поемане 
на повикването от спешния мобилен екип.
9.2.2. Приоритетният екипен триаж се смята 
за приключен при потвърждение и съгласие за 
поемането на повикването от мобилния екип 
при ясно телекомуникационно потвърждение 
на базовото съдържание на информацията за 
инцидента.
9.2.3. Времевата рамка за изпълнение на 
общата фаза на телекомуникационния и прио-
ритетния екипен триаж трябва да бъде макси-
мално кратка, без това да нарушава пълнотата 
на изпълнение на ключовите елементи в струк-
турата на телефонното интервю и инструкциите 
от протоколния му модел.
9.2.4. Протоколите за провеждането на телеко-
муникационния триаж и на приоритетния екипен 
триаж, както и съответните стандартизирани 
документи за тях се разработват и актуализи-
рат от колективи от медицински специалисти,